Lopadotemachoselachogaleokranioleipsanodrimhypotrimmatosilphioparaomelitokatakechymenokichlepikossyphophattoperisteralektryonoptekephalliokinklopeleiolagōiosiraiobaphetraganopterygōn

Lopadotemachoselachogaleokranioleipsanodrimhypotrimmatosilphioparaomelitokatakechymenokichlepikossyphophattoperisteralektryonoptekephalliokinklopeleiolagōiosiraiobaphetraganopterygōn on sõna, mida kasutatakse väljamõeldud roa tähistamiseks Aristophanese teoses "Naised rahvakoosolekul" ("Ekklēsiazousai", kirjutatud arvatavasti aastal 392 eKr).

Teadaolevalt on tegemist pikima kirjandusteoses avaldatud sõnaga.


Drusti vald

Drusti vald (läti keeles Drustu pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Variņi ja Launkalne vallaga, Cēsise piirkonna Dzērbene, Jaunpiebalga ja Zosēni vallaga ning Gulbene piirkonna Ranka vallaga.

Valla pindala on 157 km². 2016. aasta seisuga elas seal 854 inimest. Valla keskus on Drusti küla.


Globaalne kodakondsus

Globaalne kodakondsus (inglise keeles global citizenship) on World Service Authority propageeritav idee kodakondsusest, mis ületaks riikide piire ja hõlmaks tervet inimkonda.

Globaalse kodakondsuse idee kohaselt ei pea inimene loobuma oma senisest kodakondsusest ega muust kohalikust identiteedist, kuid need hakkavad võrreldes globaalse kodakondsuse ja ülemaailmse kogukonna identiteediga asuma teisel kohal.

Globaalset kodakondsust on seostatud ka globaliseerumise ideega.


Hnativka (Hmilnõki rajoon)

Gnativka (ukraina keeles Гнатівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 355. Pindala on 0,97 km².


Ozarõntsi

Ozarõntsi (ukraina keeles Озаринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 1311. Pindala on 5,03 km².


Fitlap

Fitlap on kliendi andmetega kohanev virtuaalne toitumiskava, mis aitab kaalu langetada ja õpetab inimesi tervislikult toituma.

Ettevõtte missioon on viia soodne, lihtne ja tervislik toitumine võimalikult paljude inimesteni. Ettevõtte visioon on vähendada ebatervislikust elustiilist tulenevate haiguste osakaalu ja anda inimestele juurde täisväärtuslikult elatud eluaastaid. Ettevõtte väärtused on meeskonnatöö, eneseareng, õnn. raske (tulemuslik) töö, ausus ja usaldus, ambitsioon (edu), anti-väärtus on ebaausus, valetamine.


Žizdra rajoon

Žizdra rajoon (vene keeles Жиздринский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Žizdra linn.

Rajoon piirneb kirdes Duminitši rajooniga, kagus Hvastovitši rajooniga, edelas Brjanski oblastiga ja loodes Ljudinovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1250 km². Elanike arv oli 2020. aastal 10 122, 2012. aastal 10 464, 2009. aastal 10 829 ja 2002. aastal 11 725.

Žizdra rajoonis on 95 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Žizdra linna) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Žizdra, Pesotšnja ja Ovsorok.


Berend Gildenmann

Berend (ka Bernhard, Pärend) Gildenmann (3. oktoober 1822 (vana kalendri järgi) Vana-Vigala, Peru talus – 8. aprill 1884 Pärnu), oli koolmeister, kirjanik ja trükkal.

Alghariduse sai Tõnumaa Oese külakoolis, mis alustas tööd 1833. aastal ja kus koolmeistriks oli tema isa Mihkel Gildenmann. Aastail 1837–1839 õppis Berend Tallinna saksa kreiskoolis. 1839. aasta sügisest hakkas ta pidama koolmeistriametit Oesel, kus oli õpetajaks kuni 1844. aasta kevadeni, edasi läks ta õpetajaks Jädivere koolmeistrite seminari (näidis-kihelkonnakool), kus töötas kuni 1851. aastani. 1844–1845 ilmus Vigalas Jädivere seminaris käsitsi kirjutatud nädalaleht "Õppetus wabbadrahwale", mille teksti kirjutas saksa keeles mõisaomanik B. von Uexküll ja mugandas maakeelde Berend Gildenmann.

1851–1853 töötas Pärnu linna külje all olevas Sauga kirjutuskoolis (vallakooli) koolmeistrina. Edasi läks elama Pärnu Ülejõele, kus ta hakkas raamatuköitjaks, kus sündis pere 3 tütart. 1857. aasta teisest poolest läks pere elama Haapsallu, kuid järgmisel aastal koliti tagasi Pärnusse. 1858. aastal avati Pärnus raamatuköitja Berend Gildenmanni töökoda. 26 veebruaril 1859 osteti Pärnus 1200 hõberubla eest Johann Friedrich Graebneri maja ja aasta lõpul said neist Pärnu linnakodanikud. 1868. aastal Gildenmann pankrotistus. 20. jaanuaril 1871 oli Berend Gildenmann kantud Pärnumaa vangla arreteeritute nimekirja, vangistuse põhjuseks oli joomatõbi. Pärnu Vaestekolleegium otsustas joomatõbise, kuid töövõimelise mehe saata Riia parandustöömajja. 1881. aasta mais saabus ta haigena tagasi Pärnu ja sattus kohe haigemajja. 1881. aastal, kui ta sai haiglast välja, kirjutas avalduse Pärnu Vaestekolleegiumile, et talle antaks tasuta koht Pärnu vaestemajas. Berend Gildenmann suri 8. aprillil 1884 liigjoomise tagajärjel. Tema haud Vana-Pärnu kalmistul on teadmata.


Babõnino rajoon

Babõnino rajoon (vene keeles Бабынинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Babõnino asula. Suurim asula rajoonis on Vorotõnsk.

Rajoon piirneb põhjas Dzeržinski rajooniga, kirdes Kaluga lähiümbrusega, idas Peremõšli rajooniga, lõunas Kozelski rajooniga, läänes Meštšovski rajooniga ja loodes Juhnovi rajooniga.

Rajooni pindala on 870 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 377, 2009. aastal 22 699 ja 2002. aastal 22 143.

Babõnino rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Vorotõnski linnaasundus) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bezvel, Bolšoi Berezui ja Võssa.


Eduard Mässo

Eduard Mässo (ka Eduard Mäss; 25. mai 1893 Ranna vald, Tartumaa – 22. august 1947) oli eesti kunstnik, kes viljeles linoollõiget ja maastikumaali.


Mangareva

Mangareva on Prantsuse Polüneesia Gambier´ saarte keskne ja suurim saar. Seda ümbritsevad väiksemad saared: Taravai edelas, Aukena ja Akamaru kagus ja põhjapoolsed saared. Mangareval on 1239 elanikku (2012) ja suurim küla Rikitea on Gambieri saarte tähtsaim linn.

Saar on umbes 8 kilomeetrit pikk ja pindalaga 15,4 km² moodustab kogu Gambieri saarte maa-alast umbes 56%. Gambiersi saarte kõrgeim punkt on Mangareva lõunarannikul asuv 441 m kõrgune Duffi mägi. Saarel on suur laguun läbimõõduga 24 kilomeetrit, mis sisaldavad riffe, milles leidunud kala- ja karbiliigid aitasid iidsel saarlastel ellu jääda palju edukamalt kui lähedal asuvatel saartel, kus riffe polnud.

Esimene eurooplane, kes jõudis oma laevaga Duff Mangarevale, oli 1797. aastal Briti kapten James Wilson. Wilson nimetas saare rühma admiral James Gambieri auks, kes oli aidanud tal oma laeva varustada.


Bakhshali käsikiri

Bakhshali käsikiri on Bakhshali külast Indias 1881. aastal leitud matemaatikat käsitlev käsikiri, mis on kirjutatud kasekoorele. See on India vanim säilinud matemaatikateemaline käsikiri.


Rauna vald

Rauna vald (läti keeles Raunas pagasts) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blome, Branti ja Launkalne vallaga ning Cēsise piirkonna Dzērbene, Priekuļi, Veselava, Liepa ja Mārsnēni vallaga.

Valla pindala on 152 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2603 inimest. Valla keskus on Rauna küla. Vallavanem on Māris Lazdiņš.


Ruslan Tarahhovski

Ruslan Igorjevitš Tarahhovski (vene keeles Руслан Игоревич Тараховский; sündinud 22. detsembril 1980 Jakutskis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi näitleja ja lavastaja.

Ta on 2010. aastast Oiunski-nimelise Sahha akadeemilise teatri pealavastaja. Ta on teatris lavale toonud muuhulgas Colin Higginsi näidendi "Harold and Maude", Anderseni "Lumekuninganna" ja Aleksei Kulakovski "Šamaani unenäo".


Royal Jordanian

Royal Jordanian Airlines on Jordaania rahvuslik lennufirma. Nende peakontor asub Ammanis ning kodulennujaam on Kuninganna Alia rahvusvaheline lennujaam samuti Ammanis.

Royal Jordanian on lennufirmade ühenduse Oneworldi liige. Ettevõte opereerib enam kui 500 lendu nädalas ja vähemalt 110 väljumisega päevas.


Japan Airlines

Japan Airlines Co., Ltd. (JAL) (日本航空株式会社; Nihon Kōkū Kabushiki-gaisha) on Jaapani rahvuslik lennukompanii. See on suuruselt teine lennufirma Jaapanis.

Sellel on kaks peamist kodulennujaama, mis mõlemad asuvad Tokyos. Nendeks on Narita rahvusvaheline lennujaam ja Haneda rahvusvaheline lennujaam.

Lennufirmal on rohekem kui 161 lennukit, millega teenindatakse enam kui 92 sihtkohta üle terve maailma.


Auksi-Karula järved

Auksi-Karula järved on järvestik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandimaal Viljandi vallas.

Järvestik asub kõrgustiku põhjaosa lõhestavas põhja-lõunasuunalises Auksi-Karula ürgorus ja selle naabruses asuvas nn. Pärsti nõos. Auksi-Karula ürgorus asuvad järved ahelana ja neid ühendab põhjapoolseimast Auksi järvest alguse saav Uueveski oja, mis suubub Viljandi järve põhjaosasse.


Riia piiskopilinnus

Riia piiskopilinnus, hiljem peapiiskopi linnus, oli praeguses Lätis Riia vanalinnas (Vecrīga) asunud peapiiskopi residents-palee (varasel ajajärgul ka majandusmõis).

Linnus-residents on asunud eri aegadel kahes eri paigas. I linnus moodustas XIII sajandi algul koos Mõõgavendade ordu Georgenburgi (Jürgensburgi) linnusega ühise kvartali vanalinna idaosas, mis jääb tänapäeval Skārņu ('Kitsas'), Jāņa ('Jaani') ja Kalēju ('Sepa') tänava vahele. Kalēju tänava asemel oli keskajal Riia linna kirdepoolne linnamüür vastu Riia oja, kus asus varjuline laevasadam. II linnus asus XIII sajandi II veerandist kuni keskaja lõpuni Riia toomkirikust läänes, Miesnieku, Mazā Muzeja ja Palasta tänava piirkonnas täpselt lokaliseerimata asukoha ja suurusega krundil.

Tänapäeval nimetatakse I piiskopilinnuse asukoha kvartalit Jāņa sētaks – Jaani hooviks ja kõrvalolevat I ordulinnuse kvartalit Konventa sētaks – Konvendihooviks.


Boris von Uexküll

Boris von Uexküll (nagu teda enamasti kutsuti) ehk Berend Johann Friedrich von Uexküll (1793–1870) oli Vana-Vigala mõisnik, kaardiväerittmeister.

Muuhulgas Hegeli sõber, kellega ta ka kirjavahetust pidas.

Ta oli Vigala eraõiguse väljakuulutaja Berend Johanni vanim poeg. Ta armastas eesti rahvast, kasutas oma rikkust koolide rajamiseks ja sisustamiseks, oli eestvedajaks Vigala Maarja kirikuhoone laiendamisel aastatel 1844/45 tänase suuruseni. Ta oli võlgades ja vabanes neist alles peale naitumist tubli neiuga, kes tal üle kolme rubla päevas ei lasknud kulutada. Ta asutas köstrikooli 1823. aastal Vigala köstrimajasse ja kulud võttis enda kanda. Ta lasi ehitada Tõnuma nõmme Oese kooli 1833. aastal ja Jädivere seminari 1844. aastal.

Oese kooli õpetajate palk tuli mõisast ja õpilased said toetustki. Oese kooli jaoks lasi ta trükkida Münchenis eestikeelse noodiraamatugi. Oese kool oli ka põllutöökooliks, mille praktika baasiks tänases keelepruugis oli Vana-Vigala mõis. Seal oli õpetajaks aastakümneid Matthias Johann Eiseni isa Jaan Eisen, kelle õpilastest kümme läksid mõisavalitsejateks. Lauluõpetuse ja pillide valmistamisega pani ta aluse muusikaelule Vigalas, mis puhkes õide sajandi lõpu poole.


Arne Luht

Arne Luht on eesti muusik ja ajakirjanik.

Luht on olnud klahvpillimängija ansamblites Psycho, Nemo, Armaada jt.

Luht on töötanud Raadio Vaba Euroopa eesti toimetuses Münchenis ja Prahas.


Tallinna linnavolinike loend (1904)

Valitud 9.–15. detsember 1904.

Valimistel said eestlased 39 kohta, venelased 3 ja sakslased 17.


Lõbus Ajaviide

Lõbus Ajaviide: perekondlik piltidega nädalleht, oli meelelahutus ajaleht, mis ilmus 1922. aasta mais Tallinnas. Väljaandjateks Henrik Saar ja J. Sooba. Vastutavaks ja tegevtoimetaja Henrik Saar. Ajalehte trükiti Tallinnas, "A. Raudsepp ja J. Kirsipuu" trükikojas. Ajaleht ilmus korra nädalas. Ajalehte ilmus kaks numbrit.


Nõges (perekonnanimi)

Nõges on eesti perekonnanimi.

Nõges on ka nimede eestistamisel antud perekonnanimi (endine Nautras).

Valter Nõgese palvel on Nõges kantud perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 225 all.


Tallinna linnavolinike loend (1909)

Valitud 7.–8. jaanuar 1909.

Volinikuks valiti 36 eestlast ja 9 venelast Eesti-Vene erakonnast ja 13 sakslaste erakonna kandidaati.


Tallinna linnavolinike loend (1917)

Tallinna linnavolinike loend (1917) on 13.–18. veebruar 1917. aastal valitud Tallinna Linnavolikogu linnavolinike loetelu.

Valimistel said volikogu 80 kohast eestlased 50 kohta, venelased 10 ja sakslased 20.


Tallinna linnavolinike loend (1913)

Tallinna linnavolinike loend (1913) on 30. märtsil 1913. aastal valitud Tallinna linnavolikogu Tallinna linnavolinike loetelu.

Valimistel said Tallinna linnavolikogu 80 kohast eestlased 47 kohta, venelased 5 ja sakslased 28.


Aarma

Aarma on eesti perekonnanimi.

Eestistamisel on perekonnanimi Aarma antud isikutele varasema perekonnanimega Aabram, Aarmann, Abram, Akkermann, Aleksandroff, Aleksandrov, Amann, Archipov, Arman, Armann, Bõstrov, Ditjakin, Haamann, Hermann, Mühlberg, Müller, Nopasson, Piikmann, Seks, Shleifer, Tsõplätkin ja Zõplätkin.

Gunnar Aarma (endise perekonnanimega Abram) palvel kanti Aarma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 384 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aarma 110 inimesel (53 mehel ja 57 naisel). Perekonnanimede levikult on Aarma meeste puhul 1915. ja naiste puhul 1987. kohal.


Honoratka (Orativi rajoon)

Honoratka (ukraina keeles Гоноратка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 348. Pindala on 1,037 km².


Murafa (Šargorodi rajoon)

Murafa (ukraina keeles Мурафа) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 2739.


Kösti vesiveski

Kösti vesiveski on kaitsealune veskihoone Viljandi linnas Oja teel.

Veski on rajatud Uueveski ojal asuva Kösti Veskijärve paisule arvatavasti juba 18. sajandi lõpul. Praeguse hoone vanem osa on ilmselt ehitatud 19. sajandi teisel poolel. 1930. aastatel ehitati hoone kohati kahekorruseliseks ning jõepoolsesse otsa liideti mootoriruum. Pärast Teist maailmasõda asus veskihoones kohvi- ja kamatööstus ning hoonet ehitati ümber ja lisati ka juurdeehitisi.

Veskihoone on registreeritud riikliku ehitismälestisena registrinumbriga 14728.

Tänapäeval töötab veskihoones Kösti hüdroelektrijaam.


Aasnurm

Aasnurm on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel on perekonnanime Aasnurm antud Halinga ja Holstre vallas isikutele, kelle varasem perekonnanimi on Adamson.

Eduard Aasnurme palvel kanti perekonnanimi Aasnurm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 227 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga kandis perekonnanime Aasnurm vähem kui viis meest ja vähem kui viis naist.


Duminitši rajoon

Duminitši rajoon (vene keeles Думиничский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Duminitši alev.

Rajoon piirneb kirdes Suhhinitši rajooniga, kagus Uljanovo rajooniga, lõunas Hvastovitši rajooniga, edelas Žizdra rajooniga, idas Ljudinovo rajooniga ja loodes Kirovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1174 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 984, 2009. aastal 15 077 ja 2002. aastal 16 264.

Duminitši rajoonis on 78 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Duminitši) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Žizdra.


Galvanotehnika

Galvanotehnika on esemete elektrolüütiline katmine metalli- või metallisulamikihiga. Galvanotehnikas eristatatakse galvanosteegiat ja galvanoplastikat. Galvanosteegia on menetlus metallesemele õhukese, alusega tugevasti seotud metallikihi sadestamiseks eesmärgil saada korrosiooni- või kulumiskindlat katet või dekoratiivkatet.

Galvanoplastika on menetlus eseme pinnast või esemest endast täpse jäljendi saamiseks. Selleks sadestatakse eseme pinnale võrdlemisi paks metallikiht. Dielektrikust (nt plastist) eseme pind muudetakse eelnevalt elektrit juhtivaks nt grafiitimise teel.


Saratseenid

Saratseenid (ladina keeles Saraceni) oli üldnimetus keskaegses Euroopas Loode-Araabia araablaste kohta ning hiljem Euroopa ja Bütsantsi kristlike ajaloolaste kasutatud nimetus kõigi araablaste kohta. Ristisõdade ajal hakati saratseenideks nimetama kõiki muslimeid.


Aksenija Posselskaja

Aksenija Vassiljevna Posselskaja (vene keeles Аксения Васильевна Посельская; 24. detsember 1924 Tšuraptša uluss, Jakuudi ANSV – 1983) oli jakuudi balletitantsija, esimene jakuudi baleriin.

Aastatel 1944–1946 õppis ta Moskva Suure Teatri juures asuvas koreograafiakoolis. Pärast õpinguid naasis ta Jakutskisse, kus aastatel 1946–1952 töötas Jakuudi Muusika- ja Draamateatri muusika-teatristuudios balletiartistina.

Aastatel 1952–1954 oli Posselskaja valesüüdistuse alusel uurimise all. Vabanes 1954. aastal amnestia alusel. 1957. aastal sai temast taas Jakuudi Muusika-Draamateatri balletisolist. Aastatel 1959–1961 oli ta stažeerimisel Moskvas. Hiljem jätkas ta koduteatris balletirepetiitorina.

Tema eestvedamisel avati 1966. aastal Jakuudi vabariiklikus kultuurharidustöö koolis koreograafiaosakond. Kuni oma elu lõpuni töötas ta seal tantsupedagoogina.


Natalja Posselskaja

Natalja Semjonovna Posselskaja (vene keeles Наталья Семёновна Посельская; 12. aprill 1946 Moskva – 8. juuli 2011 Jakutsk) oli jakuudi balletitantsija, balletipedagoog ja koreograaf, pedagoogikakandidaat, Sahha riikliku preemia laureaat.

Ta oli Jakutski koreograafiakooli rajaja, direktor ja kunstiline juht. 1992. aastal avati Posselskaja eestvedamisel Žirkovi-nimelise Jakutski Muusikakooli juures koreograafiaosakond, mis 1995. aasta reorganiseeriti iseseisvaks õppeasutuseks – Vabariiklikuks koreograafiakooliks. 2004. aastal nimetati kool ümber jakuudi esimese baleriini auks Aksenija Posselskaja nimeliseks Jakutski koreograafiakooliks.


Semjon Sjulski

Semjon Semjonovitš Sjulski, õieti Semjon Semjonovitš Aleksejev, (vene keeles Семён Семёнович Сюльский; 1908 Njurba uluss – mai 1952) oli jakuudi rahvusest Jakuudi ANSV riigitegelane, haridusminister, ÜK(b)P Jakuudi Oblastikomitee liige.

Pseudonüümi "Sjulski" võttis ta Njurba ulussi naslegi järgi, milles oli sündinud.

Pärast Herzeni-nimelise Leningradi Riikliku Pedagoogilise Instituudi ajaloo-filosoofiaosakonna lõpetamist asus ta tööle Jakuudi ANSV haridussüsteemi. Aastatel 1941–1944 oli ta Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kunstide Valitsuse ülem, 1946–1950 Jakuudi ANSV haridusminister.

1950. aastal viidi ta üle Jakuudi Riikliku Pedagoogilise Instituudi pedagoogikakateedri vanemõpetajaks, ühtlasi töötas ta lektorina vabariiklikus parteikoolis ja marksimi-leninismi õhtuülikoolis.

1952. aasta mais ta tapeti. Kuriteo motiivid jäid kindlaks tegemata ja tapjad leidmata.


Waze

Waze (varem FreeMap Israel) on nutitelefonidele ja tahvelarvutitele mõeldud GPS-navigatsioonirakendus.

Rakendus on tasuta ja põhiosa infost sisestavad rakenduse kasutajad.

Rakenduse esimene versioon avaldati 2006. aastal. Siis oli arendaja Ehud Shabtai eesmärk luua Iisraeli kaardi põhjale kogukonna arendatav heebreakeelne navigatsioonirakendus.


Kozelski rajoon

Kozelski rajoon (vene keeles Козельский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kozelski linn.

Rajoon piirneb põhjas Babõnino rajooniga, kirdes Peremõšli rajooniga, idas Tula oblastiga, lõunas Uljanovo rajooniga, läänes Suhhinitši rajooniga ja loodes Meštšovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1523 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 702, 2009. aastal 41 007 ja 2002. aastal 44 775.

Kozelski rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Kozelski ja Sossenski linna) ning neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Žizdra, Kljutoma ja Serjona.


Uljanovo rajoon

Uljanovo rajoon (vene keeles Ульяновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Uljanovo asula.

Rajoon piirneb põhjas Suhhinitši ja Kozelski rajooniga, idas Tula oblastiga, kagus Orjoli oblastiga, lõunas Hvastovitši rajooniga ja loodes Duminitši rajooniga.

Rajooni pindala on 1656 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7442, 2009. aastal 7576 ja 2002. aastal 8870.

Uljanovo rajoonis on 124 asulat, mis kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Võtebet.


Biennaal

Biennaal (itaalia sõnast biennale 'kaheaastane') on iga kahe aasta tagant toimuv sündmus. Enamasti räägitakse kunstinäituste biennaalidest.

Vanim biennaal on Veneetsia biennaal, mis toimub aastast 1895.


Triennaal

Triennaal on iga kolme aasta tagant toimuv sündmus. Enamasti räägitakse kunstinäituste triennaalidest.


Jakutski koreograafiakool

Aksenija ja Natalja Posselskaja nimeline Jakutski Koreograafia Kolledž (vene keeles Якутский хореографический колледж им. Аксении и Натальи Посельских) on klassikalise balleti õpetamisega tegelev kool Jakutskis.

1992. aastal avati Natalja Posselskaja eestvedamisel Žirkovi-nimelise Jakutski Muusikakooli juures koreograafiaosakond. Esimeste pedagoogidena asusid seal tööle Natalja Posselskaja ja Zinaida Popova. 1995. aastal reorganiseeriti osakond iseseisvaks haridusasutuseks – Vabariiklikuks Koreograafiakooliks. 2004. aastal nimetati kool jakuudi esimese baleriini Aksenija Posselskaja auks ümber Aksenija Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafiakooliks. 2011. aastal nimetati koreograafiakool kooli rajaja Natalja Posselskaja mälestuse jäädvustamiseks ümber Aksenija ja Natalja Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafia Kolledžiks. Kolledži direktor on Darija Dmitrijeva ja kunstiline juht Zinaida Popova.


Aruküla kolhoos

Aruküla kolhoos oli kolhoos Harju rajoonis Raasiku külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Järsil.

1968. aastal ühendati Aruküla ümbruse väikemajandid ja loodi Aruküla kolhoos, millele ehitati 1974. aastal Arukülla uus keskusehoone.

1976. aastal liideti sellega Tasuja kolhoos, mille järel sai Aruküla kolhoos tollase Raasiku külanõukogu, praeguse Raasiku valla piirid (välja arvatud Raasiku). Aruküla keskusse ehitatud uuest kolhoosikeskusest sai ühtlasi Aruküla uus kultuurimaja.

Kolhoosi juures alustasid tegevust ka kolhoosidevaheline abiettevõte Sõprus ja sordipunkt. 1970. aastatel kerkisid endisele põllumaale, kolhoosi keskusehoone ümber kolhoosi liikmete tarvis ka kümned kortermajad. Sinna ehitati ka uus hoone Aruküla koolile, kellel mõisahoones kitsaks jäi.

Kolhoosi viimane aseesimees oli Toivo Veenre.


Haljala kolhoos

Haljala kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Haljalas.

1976 ühinesid Haljala kolhoos, Aaspere kolhoos ja Vihula kolhoos uueks loodavaks Viru kolhoosiks.


Suhhinitši rajoon

Suhhinitši rajoon (vene keeles Сухиничский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Suhhinitši linn.

Rajoon piirneb põhjas Meštšovski rajooniga, idas Kozelski rajooniga, lõunas Uljanovo rajooniga, edelas Duminitši ja Kirovi rajooniga ning läänes Barjatino rajooniga.

Rajooni pindala on 1232 km². Elanike arv oli 2012. aastal 25 028, 2009. aastal 24 719 ja 2002. aastal 26 968.

Suhhinitši rajoonis on 155 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Suhhinitši linna ja Seredeiski alevi) ning seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Brõn ja Nerutš.


Soolõime teaduses

Soolõime teaduses (inglise keeles gender mainstreaming in science) tähendab, et erinevate teadust puudutavate poliitikate, meetmete, tegevuskavade ja otsuste planeerimisel ning rakendamisel arvestatakse regulaarselt nende mõjudega nii meestele kui ka naistele.

Soolõime printsiibi järgimine teaduses tähendab, et teaduspoliitika kujundamisel võetakse süsteemselt arvesse mõlema soo olukorda, huve, vajadusi, kogemusi, nii et kumbagi sugupoolt ebasoodsamasse olukorda ei seata. Soolõime ei tähenda, et püüdlused on suunatud naistele võimalikult suuremate õiguste saamiseks, vaid naiste ja meeste võimaluste tasakaalustamisele. Sooline tasakaal teaduses ei ole oluline vaid õigluse ja võrdsuse eesmärkidel, vaid see aitab vähendada juba olevat ja tulevikus pigem kasvavat nõudlust kõrgetasemelise tööjõu järele Euroopas sh Eestis. Seega efektiivistub (tööjõu) ressursikasutus, mille tähtsus seoses riikidevahelise pideva konkurentsiga kvalifitseeritud tööjõu järele pidevalt kasvanud . Seeläbi toetab sooline tasakaal tööhõivet ning majanduskasvu. Soolise aspekti arvestamine teaduses toetab ka sooliselt tasakaalustatumaid teaduslahendusi (nt mõlema soo vajadusi paremini arvestavate tehnoloogiate, ravimite, sotsiaalsete lahenduste jne väljatöötamist), mis kaasab seeläbi rohkemaid ühiskonnagruppe ning viib inimesekesksema ühiskonnani.


Anna Jegorova

Anna Ivanovna Jegorova (vene keeles Анна Ивановна Егорова; 28. november 1915 Tatta uluss, Jakuudi oblast – 31. august 1995) oli jakuudi ooperilaulja ja ooperilavastaja, Vene NFSV rahvakunstnik.

Ta oli aastatel 1948–1955 Jakuudi Muusika- ja Draamateatri juhtiv solist ja hiljem sai temast ooperilavastaja. 1964. aastal tõi ta lavale Jakuudi Muusika- ja Draamateatris esimese klassikalise ooperi – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegini". 1966. aastal lavastas ta Sergei Rahmaninovi "Aleko" ja 1967. aastal Giuseppe Verdi "Traviata".


Veelinnurahvas

"Veelinnurahvas" on 1970. aastal valminud ja 1972. aastal esilinastunud Lennart Mere dokumentaalfilm soome-ugri ja samojeedi rahvaste igapäevaelust, etnograafiast, folkloorist ja traditsioonilisest kultuurist.

Filmivõtete ajal läbis võttegrupp enam kui 18 000 kilomeetrit.

Veelinnurahvas oli Lennart Mere esimene dokumentaalfilm. 1977. aastal ilmus filmile järg "Linnutee tuuled".

2009. aastal taastati film digitaalselt projekti Eesti film 100 raames ja filmi originaalmaterjale säilitatakse Eesti Filmiarhiivis. Filmivõtted toimusid Altai krais, Neenetsimaal, Handi-Mansimaal, Usbekistanis, Komis, Marimaal, Eestis ja Karjalas.


Zemfira Kuzmina

Zemfira Makarovna Kuzmina (vene keeles Земфира Макаровна Кузьмина; sündinud 2. veebruaril 1942 Jakutskis) on jakuudi arst (neuroloog), Venemaa teeneline arst.

Ta töötab Jakutskis Vabariiklikus haiglas nr 2 veresoonte uuringute regionaalses keskuses neuroloogilise osakonna juhatajana. Ta on aastaid uurinud veresoonte patoloogiat Kaug-Põhja tingimustes. Tema initsiatiivil avati Sahhas esimene veresoonte uuringute regionaalkeskus.

Ta pälvis 2016. aastal Ülevenemaalise meditsiinipreemia saavutuste eest võitluses insuldiga "Aeg elada!".


Meštšovski rajoon

Meštšovski rajoon (vene keeles Мещовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Meštšovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Juhnovi rajooniga, idas Babõnino rajooniga, kagus Kozelski rajooniga, lõunas Suhhinitši rajooniga, läänes Barjatino rajooniga ja loodes Mossalski rajooniga.

Rajooni pindala on 1238 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 729, 2009. aastal 12 156 ja 2002. aastal 13 044.

Meštšovski rajoonis on 121 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Meštšovski linn) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Serena ja Tureja.


Barjatino rajoon

Barjatino rajoon (vene keeles Барятинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti keskosas. Rajooni keskus on Barjatino asula.

Rajoon piirneb põhjas Smolenski oblastiga, kirdes Mossalski rajooniga, idas Meštšovski rajooniga, kagus Suhhinitši rajooniga, lõunas Kirovi rajooniga ja läänes Spass-Demenski rajooniga.

Rajooni pindala on 1110,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6249, 2009. aastal 5307 ja 2002. aastal 6614.

Barjatino rajoonis on 103 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Užat, Vorona ja Degna.


Necla Kelek

Necla Kelek (sündinud 31. detsembril 1957 İstanbulis) on tšerkessi päritolu, Türgis sündinud Saksa sotsioloog ja publitsist.

Ta sündis aastal İstanbulis. Aastal 1968 asus perekond ümber Saksamaale. Ta valmistus saama inseneriks, kuid õppis pärast majandust ja sotsioloogiat. Aastal 2001 kaitses ta Greifswaldi ülikoolis doktoriväitekirja islami naiste kasvatusprotsesside kohta, religioossuse tähtsuse kohta perekonnas ja Türgi päritolu õpilaste ühiskondlikus elus ning avaldas raamatu "Islam igapäevaelus".


Fairtrade

Fairtrade ehk õiglane kaubandus on kauplemisviis ja rahvusvaheline kokkulepe, mis toetab Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika arengumaade ebasoodsas olukorras olevaid väiketalunikke ja tootjaid. Õiglase kaubanduse eesmärgiks on tagada arenguriikide talunike ja tootjate majanduslik elujõulisus, sh tootjale kõiki kulusid kattev miinimumhind ja töölistele õiglase tasu. Õiglase kaubanduse raames kaubeldakse selliste toodetega, mida toodetakse arengumaades ja mille tootmisprotsessile on loodud rahvusvahelised standardid, näiteks kohv, kakao, tee, suhkur, šokolaad, troopiline puuvili, riis, kinoa, pähklid, õli, kuld, puuvill jms.


Aino Kolpakova

Aino Kolpakova (sündinud Aino Valdek; 8. september 1935 Järvakandi – 19. oktoober 2015 Mustvee) oli eesti luuletaja.


Juhnovi rajoon

Juhnovi rajoon (vene keeles Юхновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Juhnovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Iznoski rajooniga, idas Dzeržinski rajooniga, kagus Babõnino rajooniga, lõunas Meštšovski rajooniga, edelas Mossalski rajooniga ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1333 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 337, 2009. aastal 12 800, 2002. aastal 14 447 ja 1931. aastal 57 636.

Juhnovi rajoonis on 136 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Juhnovi linn) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ugra, Sohna ja Remež.


Viljandi vana veetorn

Viljandi vana veetorn on endine veetorn Viljandi linnas, mis tänapäeval on kasutusel vaatetornina. Torn on Viljandi silueti oluline osa.

Torn asub Johan Laidoneri platsi ja Viljandi raekoja esise väljaku ääres aadressil Johan Laidoneri plats 5c. Torni kõrgus on 30 m, selle alumine osa on punastest tellistest silinder ja ülemine osa puidust kaheksakandiline, väikeste akendega tahukas.


Narma

Narma on eesti perekonnanimi.

Johannes Varese valitsuse majandusminister Juhan Nihtig muutis 29. juulil 1940 oma perekonnanime Narmaks ja laskis oma uue perekonnanime kanda perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 408 all.


Dzeržinski rajoon (Kaluga oblast)

Dzeržinski rajoon (vene keeles Дзержинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kesk-põhjaosas. Rajooni keskus on Kondrovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Medõni rajooniga, idas Malojaroslavetsi rajooniga, kagus Kaluga lähiümbrusega, lõunas Babõnino rajooniga, läänes Juhnovi rajooniga ja loodes Iznoski rajooniga.

Rajooni pindala on 1290 km². Elanike arv oli 2012. aastal 60 188, 2009. aastal 59 846 ja 2002. aastal 61 159.

Dzeržinski rajoonis on 167 asulat, mis kuuluvad nelja linnaasunduse (Kondrovo linna, Polotnjatõi Zavodi ja Tovarkovo alevite ning Pjatovski asula) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ugra ja Izver.


Helle Helle

Helle Helle (sünninimi Helle Olsen, kodanikunimi Helle Krogh Hansen; sündinud 14. detsembril 1965 Nakskovis) on taani kirjanik.

Ta sündis Lollandi saare suurimas linnas Nakskovis. 1969. aastal lahutasid vanemad abielu ning Helle kolis koos emaga Lollandi lõunaosa väikelinna Rødbysse ja sai uueks nimeks Helle Hansen. Hiljem abiellus ema uuesti ja Helle nimeks sai Helle Krogh Hansen.

Lapsena veetis ta palju aega Rødby raamatukogus ja õppis kirjandust armastama. Pärast Maribo gümnaasiumi lõpetamist 1984. aastal töötas ta vaheaastal Rødby ja Saksamaal asuva Puttgardeni vahet sõitva parvlaeva kosmeetikapoes. Seejärel õppis kirjandusteadust Kopenhaageni Ülikoolis ja loovkirjutamist kirjutamiskursustel.

1987. aastal ilmus tema esikteosena novell "Et blommetræ". 1993. aastal ilmus eksperimentaalne tekstifragmentaarium "Eksempel på liv". 2018. aastal ilmus romaan "de". Tema teoseid on tõlgitud rohkem kui 15 keelde.

Neli tema luuletust ilmusid Poul Borumi (1934–1996) toimetatud kirjandusajakirjas Hvedekorn. Seepeale täiendas Helle end 1989–1991 Kopenhaagenis Borumi loovkirjutamiskoolis. Sel ajal otsustas ta varjunimeks võtta vanaema perekonnanime Helle, sest arvas, et ühesugused ees- ja perekonnanimi aitavad tema karjäärile kaasa.

Aastatel 1990–1995 töötas ta Taani Raadios.

2019. aastal pälvis ta Holbergi medali.


Darija Dmitrijeva

Darija Ivanovna Dmitrijeva (vene keeles Дария Ивановна Дмитриева; sündinud 29. juulil 1976 Tšuraptšas Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha teeneline kunstnik.

2015. aastal määras Sahha kultuuriminister ta Aksenija ja Natalja Posselskaja nimelise Jakutski Koreograafia Kolledži direktoriks.


Dolguntša

Dolguntša, õieti Jevdokija Jegorovna Sleptsova, (vene keeles Долгунча; Евдокия Егоровна Слепцова; 29. veebruar 1935 Moma rajoon, Jakuudi ANSV – 2002) oli eveeni põhjapõdrakasvataja, kütt ja jahilaskur, kes läks Sahha ajalukku täpsuslaskurina ja kelle kohta kasutatakse sageli epiteeti "legendaarne eveenitar". Rahvas hakkas kutsuma teda Dolguntšaks.

Ta oli Jakuudi ANSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik. Ta tegutses 20 aastat kütina (töötas sovhoosis Iskra).


Medõni rajoon

Medõni rajoon (vene keeles Медынский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Medõni linn.

Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Borovski rajooniga, kagus Malojaroslavetsi rajooniga, lõunas Dzeržinski rajooniga ja läänes Iznoski rajooniga.

Rajooni pindala on 1148 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 193, 2009. aastal 13 069 ja 2002. aastal 13 783.

Medõni rajoonis on 133 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Medõni linna) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Medõnka, Luža ja Rut.


Malojaroslavetsi rajoon

Malojaroslavetsi rajoon (vene keeles Малоярославецкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Malojaroslavetsi linn.

Rajoon piirneb põhjas Borovski rajooniga, idas Žukovi rajooniga, kagus Tarussa rajooniga, lõunas Ferzikovo rajooniga, edelas Kaluga lähiümbrusega, läänes Dzeržinski rajoon ja loodes Medõni rajooniga.

Rajooni pindala on 1547 km². Elanike arv oli 2012. aastal 53 409, 2009. aastal 53 285 ja 2002. aastal 55 910.

Malojaroslavetsi rajoonis on 217 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Malojaroslavetsi linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Luža ja Suhhodrev.


Žukovi rajoon

Žukovi rajoon (vene keeles Жуковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Žukovi linn.

Rajoon piirneb põhjas ja idas Moskva oblastiga, lõunas Tarussa rajooniga, läänes Malojaroslavetsi rajooniga ja loodes Borovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1360 km². Elanike arv oli 2012. aastal 48 338, 2009. aastal 45 400 ja 2002. aastal 46 180.

Žukovi rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Beloussovo, Žukovi ja Kremjonki linna) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Protva, Istja ja Nara.


Hsieh Su-wei

Hsieh Su-wei (sündinud 4. jaanuaril 1986) on Taiwani profitennisist. Ta on enam tuntud paarismängijana, milles ta oli 2014. aastal ka viis nädalat WTA edetabeli esinumber.

Koos hiinlanna Peng Shuaiga võitis ta 2014. aastal Wimbledoni turniiri ja Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused.


Karksi kolhoos

Karksi kolhoos oli kolhoos Viljandi rajoonis Karksi külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Karksis.

Kolhoosi esimees oli 1970. ja 1980. aastatel Enno Puks.

Kolhoosiga seotut eksponeeritakse Karksi külamuuseumis, kus on moodustatud eraldi kolhoosituba.


Kuusalu kolhoos

Kuusalu kolhoos oli kolhoos Harju rajoonis Kuusalu külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Kiius.

1980. aastatel kuulusid kolhoosile elektroonikatehas Estron (kus toodeti telefonisüsteemi Estron 100) ja näidisabiettevõte Bioestron (kus toodeti söödavalku).


Afanassi Ossipov

Afanassi Nikolajevitš Ossipov (vene keeles Афанасий Николаевич Осипов; 28. veebruar 1928 Gornõi uluss, Jakuudi ANSV – 11. september 2017) oli jakuudi maalikunstnik ja õppejõud, professor, NSV Liidu rahvakunstnik.

Ta oli Sahha teaduste akadeemia auliige ja 1996. aastast Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia president.


Vihula kolhoos

Vihula kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Haljala külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Karulas.

1976 ühinesid Vihula kolhoos, Aaspere kolhoos ja Haljala kolhoos uueks loodavaks Viru kolhoosiks.

Endisaegse kolhoosi sigalakompleksi haldab tänapäeval Oleg Grossi Talu OÜ.


Kambja sovhoos

Kambja sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Kambja ja Haaslava külanõukogu alal. Sovhoosi keskus asus Kambjas. sovhoosi pindala oli 13 700 ha (seisuga 1978).


Luunja sovhoos

Luunja sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Luunja külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Luunjas. Kolhoosi pindala oli 6200 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Aianduse Peavalitsuse majand. Sovhoos asutati 1940. aastal.

Luunja sovhoos erialaks oli lille- ja köögiviljakasvatus.

Sovhoos kasutas hoonetena mitmeid Luunja mõisa hooneid.


Roela sovhoos

Roela sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Viru-Jaagupi külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Roelas. Sovhoosi pindala oli 4200 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Linnukasvatuse Valitsuse majand.


Sõmerpalu sovhoos

Sõmerpalu sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Sõmerpalu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Sõmerpalus. Sovhoosi pindala oli 6200 ha (seisuga 1978).

Aastatel 1945–1950 oli sovhoosi direktor Aleksander Mette, hiljem Vello Saarman.

Sõmerpalu sovhoos oli spetsialiseerunud linaseemnekasvatusele.


Dmitri Dmitrijev (balletitantsija)

Dmitri Nikolajevitš Dmitrijev (vene keeles Дмитрий Николаевич Дмитриев; sündinud 8. aprillil 1971 Honuus Moma rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Sahha balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.

Pärast Novosibirski riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1989. aastal asus ta balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse. Alates 1998. aastast töötab ta ühtlasi klassikalikse balleti pedagoogina Jakutski koreograafiakoolis.

2007. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Koreograafia Akadeemia koreograafia pedagoogika erialal.


Tartu Näidissovhoos

Tartu Näidissovhoos oli näidissovhoos Tartu rajoonis Tähtvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ilmatsalus. Sovhoosi pindala oli 8500 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand.

Tartu katsesohvoos oli kunstliku seemenduse jaam, puuvilja ja marjade sordikatsepunkt Lõuna-Eestis; puu- ja teraviljaseemnekasvatuse sordikatsepunkt, erialaks oli veiste tõuaretus.


Viljandi näidissovhoos

Tööpunalipu ordeniga Viljandi näidissovhoos oli näidissovhoos Viljandi rajoonis Pärsti külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Pinskal. Sovhoosi pindala oli 16 100 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand.


Waratah

Waratah oli Ühendkuningriigi reisiaurik, mis opereeris Euroopa ja Austraalia vahel 1900. aastate esimesel kümnendil.

26. juulil 1909 väljus 150 m pikkune Waratah pardal 211 reisijat/meeskonnaliiget ning 10 000 t kaupa Durbani sadamast, ega jõudnud ettenähtud ajal (29. juulil) sihtsadamasse Kaplinna. Laeva leidmiseks korraldati ulatuslik otsimisoperatsioon, mis ei andnud vähimaidki tulemusi. Kummaline oli see, et merest ei leitud vrakitükke, päästevahendeid ega hukkunute surnukehasid. 15. detsembril 1909 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd reisiauriku Waratah teadmata kadunuks.

Suure tõenäosusega läks laev tohutu tormi ajal ootamatult põhja. Reisiauriku Waratah kadumine on tänaseni üks suurimaid mõistatusi meresõidu ajaloos.


Naljalisa (1911 Narva)

Väljaandja oli Jaan Offril ja vastutav toimetaja Kristjan Kaarna.

Naljalisa trükiti Tallinnas M. Antje trükikojas.


Tarussa rajoon

Tarussa rajoon (vene keeles Тарусский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tarussa linn.

Rajoon piirneb põhjas Žukovi rajooniga, kirdes Moskva oblastiga, idas ja kagus Tula oblastiga, edelas Ferzikovo rajooniga ning läänes Malojaroslavetsi rajooniga.

Rajooni pindala on 715 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 338, 2009. aastal 14 998 ja 2002. aastal 15 680.

Tarussa rajoonis on 95 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tarussa linna) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Tarusa.


Ultra Music Festival

Ultra Music Festival on elektroonilise muusika festival, mis toimub Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miamis iga aasta märtsis.

Festivali asutasid 1999. aastal Russel Fairbisch ja Alex Omes.

Ultra Music Festivalil on viimastel aastatel osalenud üle 150 000 inimese.


Ferzikovo rajoon

Ferzikovo rajoon (vene keeles Ферзиковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Ferzikovo asula.

Rajoon piirneb põhjas Malojaroslavetsi rajooniga, kirdes Tarussa rajooniga, idas ja lõunas Tula oblastiga, edelas Peremõšli rajooniga ja läänes Kaluga lähiümbrusega.

Rajooni pindala on 1249,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 273, 2009. aastal 16 272 ja 2002. aastal 15 804.

Ferzikovo rajoonis on 155 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Kalužka.


Palk (noodikiri)

Palk (inglise keeles beam) on noodikirjas horisontaalne joon, mis ühendab kahte või enamat helivältust. Palke kasutatakse helivältuste rühmitamiseks löökide alusel. Suurim helivältus, mille puhul palki kasutatakse, on kaheksandiknoot.


Agnes Obel

Agnes Caroline Thaarup Obel (sündinud 28. oktoobril 1980 Kopenhaagenis) on Taani muusik ja laulukirjutaja.

Tema esimene album "Philharmonics" avaldati 4. oktoobril 2010. aastal. Agnes Obel võitis Taani muusikaauhindadel viis auhinda. Tema kolmas album "Citizen of Glass" võitis IMPALA 2016. aasta albumi auhinna.

Agnes Obel ja tema noorem vend Holger kasvasid üles omapärases keskkonnas. Tema isal oli kolm last teisest abielust. Agnese isale meeldis koguda imelikke asju ja instrumente. Ema Katja Obel oli muusik ja jurist. Ta mängis sageli klaveril Bartókit ja Chopini. Agnes Obel õppis noorelt klaverit mängima. Ta on selle kohta öelnud: "Mul oli klaveriõpetaja, kes ütles, et ma ei pea mängima seda, mis mulle ei meeldi. Nii ma mängisingi palasid, mis mulle meeldisid. Ma ei olnud kunagi sunnitud mängima midagi muud."


Pati

Pati on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Leipste küla alal. Varem oli see ka küla staatuses, kandes eri aegadel nimesid Mõisaküla ja Pati-Mõisaküla.


Trimmer (laevandus)

Trimmer oli aurulaeva meeskonnas kütja abi, kelle töö oli kühveldada punkrist sütt kütjale ette; viia välja tahked põlemisjäägid; kütust, ballasti või lasti ümber paigutades laeva tasakaalustada.


Peremõšli rajoon

Peremõšli rajoon (vene keeles Перемышльский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti idaosas. Rajooni keskus on Peremõšli asula.

Rajoon piirneb põhjas Ferzikovo rajooniga, kagus Tula oblastiga, edelas Kozelski rajooniga, läänes Babõnino rajooniga ja loodes Kaluga lähiümbrusega.

Rajooni pindala on 1156 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 694, 2009. aastal 11 898 ja 2002. aastal 13 952.

Peremõšli rajoonis on 146 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Žizdra.


Vana Meie Mats (1930)

Ajakirja väljaandja, vastutav ja tegevtoimetaja oli August Jänes.

Ajakirja trükiti Viljandis Johan Nurmbergi trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number.


Päästearmee

Päästearmee on sõjaväesarnaselt korraldatud evangeelne kirik ja ülemaailmne heategevusorganisatsioon.

Päästearmee kasvas välja metodismist, selle asutasid 1865. aastal William Booth (esimene Päästearmee kindral) ja tema abikaasa Catherine Booth.

Alates 2013. aastast juhib Päästearmeed kindral André Cox.


Marija Saidõkulova

Marija Vassiljevna Saidõkulova, sünninimi Marija Kolmogorova, (vene keeles Мария Васильевна Сайдыкулова; sündinud 5. jaanuaril 1955 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija ja ballettmeister, Sahha teeneline kunstnik.

Ta on 1997. aastast Sivtsev-Omollooni nimelise riikliku ooperi- ja balletiteatri peaballettmeister.

Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudi teatrikunstikateedri õppejõuna õpetab ta koreograafilise kompositsiooni aluseid, koreograafia meisterlikkust ja balletiteatri näitlejameisterlikkust.


Gulnara Dulova

Gulnara Vassiljeva Dulova (vene keeles Гульнара Васильевна Дулова; sündinud 14. novembril 1965) on jakuudi balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.

Ta on Jakutski koreograafiakooli pedagoog. 2013. aasta oktoobrist 2014. aasta novembrini töötas ta pedagoogina Jaapanis Toyotas asuvas balletikoolis.


Tihhon

Tihhon on kreekapärane mehenimi. Seda nime on kandnud ka mitmed vaimulikud: Tihhon (Moskva patriarh) Tihhon (Ševkunov) Tihhon Hrennikov oli vene helilooja Tihhon Rabotnov (1904–2000) oli vene botaanik ja fütotsönoloog Tihhon Šišov (1983–) on Eesti jalgpallur Tihhon Tammes (1975–) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempreester ja teoloog


Anatoli Ulturgašev

Anatoli Pavlovitš Ulturgašev (jakuudi keeles Анатолий Павлович Ултургашев; sündinud 20. aprillil 1950 Askizi rajoonis Hakassi autonoomses oblastis) on hakassi rahvusest Sahha balletitantsija ja balletipedagoog, Vene NFSV teeneline kunstnik.

Ta oli 1980. aastate Jakuudi ANSV tuntumaid balletitantsijaid, Jakuudi Muusikateatri juhtiv solist. Praegu on ta Jakutski koreograafiakooli pedagoog.


Volga-Balti veetee

Volga–Balti veetee (vene keeles Волго-Балтийский водный путь; 1810–1963 kandis nime Maria veetee, vene keeles Мариинская водная система) on kanalitest, jõgedest ja järvedest koosnev veetee Loode-Venemaal, mis ühendab Volga jõestikku Läänemerega ja Valge mere – Läänemere kanali kaudu Valge merega. Veetee pikkus on umbes 1100 km.

Veetee üks ots saab alguse Rõbinski veehoidlast (Volga jõel) ja kulgeb Tšerepovetsi veehoidlani, sealt Šeksna jõe, Beloje järve, Kovža jõe, Maria ehk Volga–Balti kanali ja Võtegra jõe alamjooksu kaudu Oneega järveni ja sealt edasi Sviri jõe, Laadoga ümbersõidukanali ja Neeva jõe kaudu Läänemereni.

Veetee ehitati aastatel 1799–1810, rekonstrueeriti 1890–1896 ja pärast põhjalikke rekonstrueerimistöid 1964 sai nüüdisaegse nime Volga-Balti veetee.


Hvastovitši rajoon

Hvastovitši rajoon (vene keeles Хвастовичский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Hvastovitši asula.

Rajoon piirneb põhjas Duminitši rajooniga, kirdes Uljanovo rajooniga, kagus Orjoli oblastiga, edelas Brjanski oblastiga ja kirdes Žizdra rajooniga.

Rajooni pindala on 1413 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 628, 2009. aastal 10 977 ja 2002. aastal 12 677.

Hvastovitši rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Resseta.


Rändurid

Rändurid (inglise keeles Travellers või pavees, halvustavalt ka tinkers ja pikeys; iiri keeles an lucht siúil, norra keeles skøyere ja reisende, rootsi keeles resandefolket ) on Lääne-Euroopas (eelkõige Briti saartel ja Skandinaavias) leiduv rändleva eluviisiga rahvarühm või rahvarühmade kogum, kes ei ole mustlased, kuid mõne allika hinnangul võivad olla nendega suguluses. Rändurid kõnelevad enamasti kohalikke keeli mustlaskeele mõjutustega.


Ljudinovo rajoon

Ljudinovo rajoon (vene keeles Людиновский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Ljudinovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Kirovi rajooniga, idas Duminitši rajooniga, lõunas Žizdra rajooniga, idas Brjanski oblastiga ja loodes Kuibõševski rajooniga.

Rajooni pindala on 955 km². Elanike arv oli 2020. aastal 41 258, 2012. aastal 44 549, 2009. aastal 45 891 ja 2002. aastal 4864.

Ljudinovo rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ljudinovo linna) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bolva ja Nepolot.


Kuibõševski rajoon (Kaluga oblast)

Kuibõševski rajoon (vene keeles Куйбышевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Betlitsa asula.

Rajoon piirneb põhjas Spass-Demenski rajooniga, idas Kirovi rajooniga, kagus Ljudinovo rajooniga, lõunas Brjanski oblastiga ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1243 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7663, 2009. aastal 8233 ja 2002. aastal 9700.

Kuibõševski rajoonis on 134 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Snopot, Vetma, Hatoža ja Šuitsa.


Linnutee tuuled

"Linnutee tuuled" on 1977. aastal valminud Lennart Mere kultuuriantropoloogiline dokumentaalfilm soome-ugri ja samojeedi rahvaste igapäevaelust, etnograafiast, folkloorist ja traditsioonilisest kultuurist.

Film valmis koostöös Mainos-TV ja Magyar Televízióiga (Ungari televisioon), olles esimene Tallinnfilmi rahvusvaheline koostööprojekt. Filmivõtted toimusid Põhja-Soomes, Lapimaal, Vepsamaal, Vadjamaal, Mordvas, Handi-Mansimaal, Ungaris, Taimõri poolsaarel, Setumaal, Neenetsimaal, Saaremaal ja Muhu saarel.

2009. aastal taastati film digitaalselt projekti "Eesti film 100" raames, tähistamaks ühtlasi ka Lennart Mere 80. sünniaastapäeva. 2014. aastal taastati filmi täiendavalt. Filmi originaalmaterjale säilitab Eesti Filmiarhiiv.

1986. aastal ilmus filmi järg "Kaleva hääled".


Anija kolhoos

Anija kolhoos oli kolhoos Harju rajoonis Anija külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Anijal.

Kolhoos loodi 1948. aasta 25. augustil. 1956. aastast alates oli kolhoosi esimees Artur Sarap, sotsialistliku töö kangelane ja Lenini ordeni kavaler.

1976. aasta 2. veebruaril otsustas Anija kolhoosi üldkoosolek ühineda Kehra sovhoosiga ja moodustada Kehra sovhoosi Anija osakonna, juhatajaks Villem Ellus. Üle anti 362 lehma, 562 noorlooma, 1170 siga, 37 hobust, 23 traktorit, 11 veoautot, 2 autobussi, 3 teraviljakombaini, 2 sõiduautot.


Aravete kolhoos

Aravete kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Ambla külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Aravetel. Kolhoosi pindala oli umbes 13 000 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv oli 804 (seisuga 1977).


Järva-Jaani kolhoos

Järva-Jaani kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Järva-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Järva-Jaanis. Kolhoosi pindala oli umbes 11 000 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv oli 667 (seisuga 1977).


Koeru sovhoos

Koeru sovhoos oli sovhoos Paide rajoonis Koeru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vaos. Sovhoosi pindala oli 6000 ha (seisuga 1978).


Valga sovhoos

Valga sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Õru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Õrus. Sovhoosi pindala oli 7800 ha. Sovhoosi keskmine töötajate arv oli 310 (seisuga 1977).


Juri Grigorovitš

Juri Nikolajevitš Grigorovitš (vene keeles Юрий Николаевич Григорович; sündinud 2. jaanuaril 1927 Leningradis) on vene koreograaf ja ballettmeister.

Pärast Leningradi Koreograafiakooli lõpetamist 1946. aastal sai Juri Grigorovitšist Kirovi-nimelises Leningradi Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatri balletisolist. Oma esimesed lavastajatööd tegi ta Gorki-nimelises Kultuuripalees 1947. aastal. 1961. aastal sai ta Kirovi teatri ballettmeistriks ja 1964. aastal Moskva Suure Teatri peaballettmeistriks.

1965. aastal lõpetas ta GITIS-e.

Ta tegutses alates 1974. aastast ka õppejõuna – aastatel 1974–1988 oli ta professor Leningradi Riikliku Konservatooriumi režiiteaduskonna ballettmeistriosakonnas ja 1988. aastast juhtis ta Moskva Riikliku Koreograafia Instituudi koreograafiakateedrit.

Suures Teatris töötas ta peaballettmeistrina üle 30 aasta (kuni 1995. aastani). Aastatel 1995–2001 töötas ta ballettmeistrina mitmes teatris, ka välismaal. 2001. aastaks taastus tal koostöö Moskva Suure Teatriga, 2008. aastal sai ta selle balletitrupi koosseisuliseks koreograafiks.

Ta on olnud mitme rahvusvahelise ja üleliidulise balletikonkursi žürii esimees. Üks neid konkursse, mille žüriid ta juhib, on 2006. aastal tema eestvedamisel loodud rahvusvaheline konkurss "Maailma noor ballett".


Pärnu Kalur

Pärnu Kalur oli Pärnu rajoonis tegutsenud kalurikolhoos.

Pärnu Kalur moodustati 1969 kahe liitunud kalurikolhoosi (Jahta ja Vaal) baasil. Kolhoosi keskus asus Pärnus. Kolhoosil olid osakonnad Lius, Kihnus, Ruhnus, Treimanis ja Võistes.

Kolhoos haldas Pärnu konservitehast.

Aastast 1969 oli kolhoosi juhatuse esimees Feliks Kangur.


Annikvere külanõukogu

Annikvere külanõukogu oli külanõukogu Vihula vallas ja hiljem Loksa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Annikvere asulas.


Aravete külanõukogu

Aravete külanõukogu oli külanõukogu Albu vallas ja hiljem Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Albu külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Aravete asulas.


Mihkel Tiks

Mihkel Tiks (sündinud 11. juunil 1953) on eesti endine korvpallur, ajakirjanik ja kirjanik.

Rahvarinde asutamiskongressil valiti ta Rahvarinde volikokku.

Ta oli Wellesto asutajaliikmete hulgas.


Roohabekas

Roohabekas ehk roovilbas (Panurus biarmicus) on habeklaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Lind on Eestis harv kuni väikesearvuline haudelind, samuti talikülaline.


Colby O'Donis

Colby O'Donis (sündinud Colby O'Donis Colón; 14. märts 1989) on Ameerika laulja, laulukirjutaja, näitleja ja produtsent.

Ta on tuntud külalisartistina Lady Gaga loost "Just Dance", mis oli rohkem kui 11 kuud Billboard Hot 100 edetabelis. Ta on tuntud ka oma esimese singli "What You Got" poolest, mis ilmus tema albumil "Colby O" ja selle laulu külalisesinejaks oli Akon. Laul jõudis edetabelis Hot 100 14. kohale. Hiljem tegi Akon koos temaga laulu "Beautiful", mis jõudis samas edetabelis 19. kohale.


Hartmuth Lahm

Hartmuth Lahm (kasutatud ka Hardtmuth Lahm, Hardtmut Lahm, Hottie Lahm, Hotti Lahm, Hotpoint Lahm; 23. detsember 1912 Tallinn – 28. mai 1981 Sydney, Austraalia) oli eesti kunstnik, illustraator ja karikaturist.


Austraalia lambakoer

Austraalia lambakoer, kõnekeeles aussie (inglise keeles Australian Shepherd), on Ameerika Ühendriikidest pärit koeratõug.

Austraalia lambakoer on keskmist kasvu pikakarvaline koer, kellel on keskmise tugevusega luustik, tasakaalustatud kehaehitus ja varieeruva värvusega karvkate. Austraalia lambakoerad on väga tähelepanelikud, intelligentsed, elavad ja nõtked. Tänapäeval kasutatakse austraalia lambakoera peale karjatamise sportkoerana, peamised tegevusalad on agility ja frisbee.

2018. aastal oli austraalia lambakoer American Kennel Clubi andmete järgi populaarsuselt 15. kohal.


Colby O

"Colby O" on Ameerika artisti Colby O'Donisi debüütalbum. Selle avaldas 16. septembril 2008 Akoni plaadifirma Kon Live.


Johan Laidoneri plats 1

Johan Laidoneri plats 1 on elamu Viljandis aadressil Johan Laidoneri plats 1. Hoone valmis 1924. aastal ja selle arhitekt on Artur Perna.


Loone (perekonnanimi)

Loone on eesti perekonnanimi.

Loone on eestistatud nimi. Nime on antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Paukmoorson, Treimut ja Treumuth.

Nikolai Loone palvel kanti Loone perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 136 all.


Valge (perekonnanimi)

Valge on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Valge 286 mehel ja 324 naisel. Perekonnanimede levikult on Valge meeste seas 158. kohal ja naiste seas 153. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 13,14.


Redfoo

Stefan Kendal Gordy, esinejanimega Redfoo, on ameerika muusik, Monotow Recordsi asutaja Barry Gordy noorim poeg.

Koos oma vennapoja Skyler Husten Gordy ehk Sky Bluga moodustas ta 2006. aastal ansambli LMFAO, mis saavutas 2010. aastate algul ülemaailmse tuntuse.


Kajara

Kajara on eesti perekonnanimi.

Perekonnanimi Kajara on nimede eestistamise käigus 1940. aastal Tartus antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Blaubirk ja Blaubrik. Valmar Kajara palvel kanti Kajara perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 407 all.


Aavakivi (perekonnanimi)

Aavakivi on eesti perekonnanimi.

Viktooria-Eliisabet Aavakivi palvel kanti Aavakivi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 107 all.


Aavelaid

Aavelaid on eesti perekonnanimi.

Nime on eestistamise tagajärjel antud isikutele, kelle perekonnanimi oli enne Knibbis.

Aavo Aavelaiu (endine Alfred Josef Knibbis) palvel kanti Aavelaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 50 all.


Spass-Demenski rajoon

Spass-Demenski rajoon (vene keeles Спас-Деменский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Spass-Demenski linn.

Rajoon piirneb idas Barjatino rajooniga, kagus Kirovi rajooniga, lõunas Kuibõševski rajooniga ning põhjas ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1380 km². Elanike arv oli 2020. aastal 7071, 2012. aastal 7999, 2009. aastal 8578 ja 2002. aastal 10 017.

Spass-Demenski rajoonis on 129 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Spass-Demenski linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Demina, Snopot ja Bolva.


Aedna

Aedna on eesti perekonnanimi.

Eestistamisel on perekonnanime Aedna antud isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adamov, Kiisa, Piebalk ja Tõnisson. Raik Aedna palvel kanti Aedna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 105 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aedna 7 mehel ja 10 naisel.


Kirovi rajoon (Kaluga oblast)

Kirovi rajoon (vene keeles Кировский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kirovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Barjatino rajooniga, kirdes Suhhinitši rajooniga, idas Dzeržinski rajooniga, lõunas Ljudinovo rajooniga, läänes Kuibõševski rajooniga ja loodes Spass-Demenski rajooniga.

Rajooni pindala on 1000,4 km². Elanike arv oli 2020. aastal 39 798, 2012. aastal 41 875, 2009. aastal 43 320 ja 2002. aastal 46 011.

Kirovi rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kirovi linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Užat ja Bolva.


Renat Hon

Renat Hon (vene keeles Ренат Иванович Хон; sündinud 6. augustil 1986) on Sahha balletitantsija ja pedagoog, Sahha teeneline kunstnik.

Ta lõpetas 2004. aastal Jakutski koreograafiakooli ja asus balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse.

2015. aastast on Renat Hon ühtlasi Aksenija ja Natalja Posselskaja nimelise Jakutski Koreograafia Kolledži õppejõud, esimese kursuse klassikalise balleti pedagoog


Eva-Aet Jänes

Eva-Aet Jänes (sündinud 30. mail 1942 Tallinnas) on eesti maalikunstnik.

Ta on lõpetanud Tartu Kunstikooli ning 1970. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi monumentaalmaalijana.

Eva Jänesest sai üks väheseid eri tehnikaid kasutav monumentaalkunstnikke Eestis. Tema loomingu hulgas on palju mitmesuguste hoonete monumentaalmaale ja vitraaže. Üks suurejoonelisemaid töid on Rakvere linna lähedal asuva Piira veterinaarravila (tollane Rakvere loomade haiguste tõrje jaam) administratiivhoone fresko. See 1976. aastal valminud hoone on üks väheseid, kus sisekujundus on nii terviklikult säilinud.

Jänes on pikka aega töötanud Tallinna Jaani kiriku galeristina.


Koorküla külanõukogu

Koorküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Koorküla asulas. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1960.

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Koorküla valla koosseisus. Aastatel 1950–1959 kuulus külanõukogu Tõrva rajooni, seejärel Valga rajooni.

8. oktoobrist 1960 Koorküla külanõukogu likvideeriti ja selle maad arvati Helme külanõukogu koosseisu.

Endise Koosküla külanõukogu maad asuvad nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Tõrva valla lõunaosas.


Aidu külanõukogu

Aidu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954.

Aidu külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Lustivere vallas. Külanõukogu keskus asus Aidu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aidu külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Aidu külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Neanurme külanõukogu maadega moodustati Lustivere külanõukogu.


Ao külanõukogu

Ao külanõukogu oli külanõukogu Väike-Maarja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati see Rakke külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Rakke valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Ao asulas.


Emumäe külanõukogu

Emumäe külanõukogu oli külanõukogu Väike-Maarja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Salla külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Salla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Emumäe asulas.


Holstre külanõukogu

Holstre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973.

Holstre külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Holstre vallas. Külanõukogu keskus asus Pirmastu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holstre külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Holstre külanõukoguga likvideeritud Raasilla külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Holstre külanõukogu piires kolhoosid "Õitseng", "Ühisjõud", "Koidula" ja "Sädeme" ning Heimtali sovhoosi Muri osakond ja akadeemik Lõssenko nimeline puukool. Külanõukogu keskus asus Kooli külas.

1960. aastal liideti Holstre külanõukoguga Uusna külanõukogust Ugala kolhoosi maakasutuse alad.

1970. aasta seisuga hõlmas Holstre külanõukogu Holstre asunduse ning Kibeküla, Kipi, Kiviküla, Koni, Kooli, Laki, Lepiku, Lolu, Luiga, Matapera, Metsla, Mustapali, Mäeltküla, Nõmme, Paluküla, Pirmastu, Rebase, Saviküla, Tinnikuru, Turva, Tömbi, Vahemetsa, Vardja, Viisu ja Vilimeeste küla.

Holstre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal. Selle alad jagati Paistu (62,4 km²), Koidu (36,8 km²) ja Uusna külanõukogu (24,4 km²) vahel.


Kabala külanõukogu

Kabala külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rägavere külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kabala asulas.


Kalmetu külanõukogu

Kalmetu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960. Külanõukogu halduskeskus asus Kalmetu külas.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960. aasta seadlusega liideti Kalmetu ja Valma külanõukogu Tänassilma külanõukoguks.


Karksi külanõukogu

Karksi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1973. Külanõukogu moodustati 1954 Sudiste ja Tuhalaane külanõukogu liitmise tulemusena. 1973 külanõukogu likvideeriti ja osa alasid liideti Polli ja osa Halliste külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karksi asulas.


Kolga-Jaani külanõukogu

Kolga-Jaani külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1991 ja seejärel moodustati külanõukogu territooriumist Kolga-Jaani vald. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. 1954 liideti Kolga-Jaani külanõukoguga Vissuvere külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Kolga-Jaani asulas.


Lilli külanõukogu

Lilli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

1945 septembris moodustati Viljandimaal Karksi valla territooriumil Äri külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Äri külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Äri külanõukogu 1950 septembris Abja rajooni koosseisu.

1954 juunis nimetati Äri külanõukogu ümber Lilli külanõukoguks. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Edasi" ja "Uue Võidu" kolhoos ning Kõrgemäe sovhoosi Karksi osakond. Külanõukogu keskus jäi Äri külla.

1960 oktoobrist Lilli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Polli külanõukoguga.


Lalsi külanõukogu

Lalsi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1976 ja seejärel liideti üks osa Lalsi külanõukogude alasid Kolga-Jaani ja teine osa Uusna külanõukoguga. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Lalsi asulas.


Loodi külanõukogu

Loodi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Loodi asulas.


Adavere külanõukogu

Adavere külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Adavere alevikus.

Algselt kuulus külanõukogu Põltsamaa valda Viljandimaal, alates 1949. aastast samasse Põltsamaa valda Jõgevamaal ning alates 1950. aastast Põltsamaa rajooni.


Adila külanõukogu

Adila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Hageri valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Sobli külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Adila külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu.

1954 juunis Adila külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Hageri külanõukogu koosseisu.


Aegviidu külanõukogu

Aegviidu külanõukogu oli külanõukogu Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Anija külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Aegviidu asulas.


Aesoo külanõukogu

Aesoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Viidika külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aesoo külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Punase Tähe", "Sädeme" ja "Tuleviku" kolhoos ning Rahnoja sovhoos. Külanõukogu keskus asus Rahnoja külas.

1958 septembris viidi külanõukogu halduskeskus Rahnoja külast üle Kavasoo külla. 1959 detsembris viidi külanõukogu halduskeskus Kavasoo külast üle Aesoo külla.

Aesoo külanõukogu likvideeriti 1962. aastal, selle alad jagati Vändra külanõukogu ja Tori külanõukogu vahel.


Ahli külanõukogu

Ahli külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Asuküla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algul Väike-Ahli külas, hiljem Haapsalus.


Aimla külanõukogu

Aimla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Viljandimaal Olustvere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Aimla külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aimla külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.

1954 juunis Aimla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Olustvere külanõukogu koosseisu.


Alajõe külanõukogu

Alajõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Alajõe külanõukogu moodustati 1954 juunis Jõhvi rajoonis varasemate Katase ja Remniku külanõukogu liitmisel. Külanõukogu halduskeskus asus Alajõe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Pobeda", "Peipsi Laine" ja "Esimese Mai" kolhoos.

1967. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 87 km² ja elanike arv 564, rahvuselt valdavalt venelased. Külanõukogusse kuulusid Alajõe, Jõeküla, Karjamaa, Katase, Remniku, Smolnitsa, Vasknarva küla.


Raoul Dufy

Raoul Dufy (; 3. juuni 1877 – 23. märts 1953) oli prantsuse fovistlik maalikunstnik.

Ta töötas välja värvilise, dekoratiivse stiili, mida kasutas sageli vabas õhus toimuvate avalike ürituste (regatid, hipodroom) kujutamisel. Lisaks maalikunstile tegeles ka graafika, raamatukujunduse, lavakujunduse, mööblidisainiga.


Alaküla külanõukogu (Rapla rajoon)

Alaküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Alaküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Haimre asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Alaküla külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Alaküla külanõukogus "Koidu", "Ühisjõu", "Tasuja" ja Mitšurini-nimeline kolhoos. Külanõukogus asus ka Mõisamaa Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Märjamaa alevis.

1960 septembris Alaküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu.


Alansi külanõukogu

Alansi külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kõue külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Kõue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alansi asulas.


Alatskivi külanõukogu

Alatskivi külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Alatskivi asulas.


Alavere külanõukogu

Alavere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1963.

Külanõukogu moodustati 1954 juunis Kose rajoonis. Külanõukogu keskus asus Alavere külas. Külanõukogu territooriumil tegutsesid А. A. Ždanovi nimeline, Stalini-nimeline ja "Kuulsuse" kolhoos.

Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Alavere külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.

1963. aastal Alavere külanõukogu likvideeriti, selle alad jagati Anija ja Kose külanõukogu vahel.


Albu külanõukogu

Albu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Järva-Madise asulas.


Iznoski rajoon

Iznoski rajoon (vene keeles Износковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Iznoski asula.

Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Medõni rajooniga, kagus Dzeržinski rajooniga, lõunas Juhnovi rajooniga ja läänes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1333,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6794, 2009. aastal 7035 ja 2002. aastal 7868.

Iznoski rajoonis on 123 asulat, mis kuuluvad kümnee külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Izver ja Šanja.


Alliku külanõukogu

Alliku külanõukogu oli külanõukogu Mustvee rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu moodustati Saare valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alliku asulas.


Aluste külanõukogu

Aluste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Aluste külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aluste külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides T.D. Lõssenko nimeline ja M. I. Kalinini nimeline kolhoos, Pärnjõe sovhoos ning Vändra Loomasöödabaasi Vaki abimajand. Külanõukogu keskus asus Vaki külas.

1958 septembris viidi Aluste külanõukogu halduskeskus Vaki külast üle Massu külla.

Seoses Vändra rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Aluste külanõukogu Pärnu rajooni koosseisu.

Aluste külanõukogu likvideeriti 1966. aastal ja selle alad (koos Rõusa külanõukoguga) liideti Vändra külanõukoguga.


Ambla külanõukogu

Ambla külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Ambla asulas.

Külanõukogus tegutseb Käravete sovhoos ja viis kolhoosi.


Anija külanõukogu

Anija külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Pirga külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Anija külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Anija külanõukogu piires "Anija Edasi" ja "Edu" kolhoos ning Kehra sovhoos. Külanõukogu halduskeskus asus Kehra alevikus.

Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Anija külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.

1963 detsembris liideti Anija külanõukoguga osa Rakvere rajooni Vohnja külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Pavlovi metsamajandi maakasutus.

1968. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Kehra sovhoos, kolhoos Edu ja Pikva kolhoos.


Anikvere külanõukogu

Anikvere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1964 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Põltsamaa valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anikvere asulas.


Anseküla külanõukogu

Anseküla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati Anseküla ja Tiirimetsa külanõukogu Salme külanõukoguks. Külanõukogu moodustati Salme valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anseküla asulas.


Antsla külanõukogu

Antsla külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954, kui reorganiseeriti Vana-Antsla külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Antsla asulas.

Külanõukogus tegutses Antsla sovhoostehnikum.


Mossalski rajoon

Mossalski rajoon (vene keeles Мосальский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Mossalski linn.

Rajoon piirneb kirdes Juhnovi rajooniga, kagus Meštšovski rajooniga, edelas Barjatino rajooniga ja loodes Smolenski oblastiga.

Rajooni pindala on 1320 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8865, 2009. aastal 8899 ja 2002. aastal 10 357.

Mossalski rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Mossalski linn) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ressa, Perekša, Svotitsa ja Popolta.


Aravu külanõukogu

Aravu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Aravu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aravu külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu.

Külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Mehikoorma külanõukoguga.


Arbavere külanõukogu

Arbavere külanõukogu oli külanõukogu Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vohnja külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Vohnja valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Arbavere asulas.


Arjandi külanõukogu

Arjandi külanõukogu (ka Arjadi külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1960.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Viljandimaal Taevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Arjandi külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Arjandi külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.

Seoses Suure-Jaani rajooni likvideerimisega arvati Arjandi külanõukogu 1959 jaanuaris Viljandi rajooni koosseisu.

1959 detsembris viidi külanõukogu halduskeskus Vihikülast üle Suure-Jaani linna.

1960 oktoobrist Arjandi külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Olustvere külanõukogu territooriumiga ning moodustati Suure-Jaani külanõukogu.


Aru külanõukogu

Aru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Aru külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Konguta vallas. Külanõukogu keskus asus Poole külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Konguta külanõukoguga.


Aru külanõukogu (Tapa rajoon)

Aru külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954.

Aru külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Lehtse vallas. Külanõukogu keskus asus Aru asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aru külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

1954 juunis Aru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Lehtse külanõukoguga.


Assamalla külanõukogu

Assamalla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaa Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Assamalla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Assamalla külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Kommunismi Tee", "Vapruse" ja "Bolševiku" kolhoos, Põdrangu sovhoosi Porkuni osakond, Rakvere Metsatööstuse Keskus ja Porkuni Kurttummade Kool.

1960 oktoobrist Assamalla külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Tamsalu ja Väike-Maarja külanõukogu vahel, nii et Põdrangu sovhoosi territoorium liideti Tamsalu külanõukoguga ning "Kommunismi Tee" kolhoosi ja Assamalla sovhoosi territooriumi Väike-Maarja külanõukoguga


Asuja külanõukogu

Asuja külanõukogu oli külanõukogu Kilingi-Nõmme rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja siis liideti Asuja külanõukogu alad Tali ja Massiaru külanõukogu vahel. Külanõukogu moodustati Laiksaare valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Asuja asulas.


Atla külanõukogu

Atla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lümanda külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Atla asulas.


Atla külanõukogu (Rapla rajoon)

Atla külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 ja hiljem liideti see Juuru külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Atla asulas.


Borovski rajoon

Borovski rajoon (vene keeles Боровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Borovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Žukovi rajooniga, lõunas Malojaroslavetsi rajooniga ja läänes Medõni rajooniga.

Rajooni pindala on 759,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 61 302, 2009. aastal 55 790 ja 2002. aastal 54 661.

Borovski rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Balabanovo, Borovski ja Jermolino linna) ning viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Protva, Istja, Rut ja Luža.


Etsaste külanõukogu

Etsaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Etsaste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Elva vallas. Külanõukogu keskus asus Enno külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Etsaste külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.

1954 juunis Etsaste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Elva külanõukoguga.


Haaslava külanõukogu

Haaslava külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuuste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kurepalu asulas.

Külanõukogus tegutsesid Mitšurini-nimeline kolhoos ja kolhoos Tee Kommunismile ning Kuuste ja Villemi sovhoos.


Haljava külanõukogu

Haljava külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Raasiku vallas. Külanõukogu keskus asus Haljava asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Haljava külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.

1954 juunis Haljava külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Raasiku külanõukoguga.


Hermani külanõukogu

Hermani külanõukogu (ka Hermanni külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandi maakonnas Imavere vallas. Külanõukogu keskus asus Hermani asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hermanni külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Hermanni külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Imavere külanõukoguga.


Hiiekõnnu külanõukogu

Hiiekõnnu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Hiiekõnnu külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Lelle vallas. Külanõukogu keskus asus Kõnnu I külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hiiekõnnu külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu.

1954 juunis Hiiekõnnu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rapla rajooni Kehtna külanõukoguga.


Hirvli külanõukogu

Hirvli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kolga vallas. Külanõukogu keskus asus Hirvli külas. Külanõukogu hõlmas Hirvli, Kursi, Aru, Kosu, Kõrveveski, Tõrrepõhja, Koitjärve ja Sigula küla.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hirvli külanõukogu 1950 septembris Loksa rajooni koosseisu.

1954 juunis Hirvli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kuusalu külanõukoguga.


Jaama külanõukogu

Jaama külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1967 ja seejärel liideti Jaama külanõukogu alad Illuka ja Alajõe külanõukogu vahel.


Kirejevski rajoon

Kirejevski rajoon (vene keeles Киреевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kirejevski linn.

Rajoon piirneb kirdes Venjovi rajooniga, idas Uzlovaja rajooniga, kagus Bogoroditski rajooniga, lõunas Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, läänes Štšokino rajooniga ja loodes Tula munitsipaalrajooniga.

Rajooni pindala on 930 km². Elanike arv oli 2012. aastal 74 759, 2009. aastal 75 168 ja 2002. aastal 79 142.

Kirejevski rajoonis on 181 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Kirejevski, Bolohhovo ja Lipki linnade) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Šat, Upjorta, Šivoron, Seksa ja Olen.


Akordi seis

Akordi seis ehk akordi meloodiline seis (inglise keeles voicing) on akordi ülemise ja põhiheli intervalliga määratud suhe.

Näiteks, kui akordi ülemine heli on priim, on akord priimi seisus sekund, on akord sekundi seisus terts, on akord tertsi seisus kvart, on akord kvardi seisus kvint, on akord kvindi seisus sekst, on akord seksti seisus septim, on akord septimi seisus

Akordi seis omab tähtsust eelkõige häältejuhtimises ja orkestratsioonis.


Krinoliin

Krinoliin on kleidi tugikonstruktsioon, mis hoiab kleiti kohevamana ning toetab ja toob esile tema keerukaid vorme.

Krinoliin võeti kasutusele 19. sajandi keskel. Nimetuse on see saanud jäigast kangast, mida algupäraselt valmistati hobusejõhvidest ja linasest või puuvillasest riidest. Sellist riiet hakati kasutama alusseeliku vooderdamiseks. Hiljem hakati krinoliine valmistama jäiga struktuurina.

Ka tänapäeval kasutatakse krinoliini alusseelikutes ja neid on mitmes jäikuses. Kõige jäigemaid struktuure kutsutakse "vaalaluuks", kuid need on valmistatud kas täisplastist või soonelisest plastist, mille sees on fiiberkiud. Tänapäeva krinoliin on peamiselt elastne võrkjalt monofilamentniidist kootud pael. Kõige laialdasemat kasutamist leiab krinoliin lameda paelana, kuid leidub ka lainjaid ja torujaid krinoliine.

Krinoliine valmistatakse kõige sagedamini polüestrist, polüamiidist või nailonist.


Vabaduse plats (Viljandi)

Vabaduse plats on Viljandi kesklinnas asuv esindusväljak.

Viljandi kesklinnas asuv 2021. aastal renoveeritud Vabaduse plats on Viljandi esindusväljak, mis asub Viljandi lauluväljaku ja Viljandi lossimägede lähedal. Platsi kõrval asub ka Viljandi mõisapark.

Väljakult saavad alguse Tallinna tänav, Vaksali tänav, Kauba tänav ja Tasuja puiestee.


Oktatoonika

Oktatoonika on muusikas kaheksast helist koosnev helisüsteem.

Kuigi oktatoonilisi heliridu kasutati juba 19. sajandi teise poole muusikas, võeti mõiste "oktatooniline" (octatonic) kasutusele alles 1960. aastatel ingliskeelses muusikateoreetilises kirjanduses.

Eesti heliloojatest on oktatoonilist helirida ulatuslikult kasutanud näiteks Eduard Oja.


Robekinus de Nogardia

Robekinus de Nogardia oli Taani kuninga vasall Eestimaal 13. sajandil.

Ta oli üriku tunnistaja Tallinnas 28. aprillil 1257. Tema nimi Nogardia võib viidata seosele Novgorodiga.


Suvorovi rajoon

Suvorovi rajoon (vene keeles Суворовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Suvorovi linn.

Rajoon piirneb idas Dubna rajooniga, kagus Odojevi rajooniga, lõunas Beljovi rajooniga ning põhjas ja läänes Kaluga oblastiga.

Rajooni pindala on 1065 km². Elanike arv oli 2012. aastal 37 039, 2009. aastal 38 444 ja 2002. aastal 41 838.

Suvorovi rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Suvorovi ja Tšekalini linna) ning kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Upa jõgi.


Kultuuripärandi digitaalse säilitamise nõukogu

Kultuuripärandi digitaalse säilitamise nõukogu on kultuuriministri käskkirjaga 8. aprillil 2004 moodustatud töörühm, mille ülesanne on kultuuriministri nõustamine kultuuripärandi digiteerimise, digitaalsena kättesaadavaks tegemise ja digitaalse säilitamisega seotud küsimustes.


Kauba tänav (Viljandi)

Kauba tänav on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav saab alguse Lossi tänavalt, ristub Pika ja Väike-Turu tänavaga ning lõpeb Vabaduse platsi ristmikul. On ühesuunaline algusest kuni Väike-Turu tänavani, suunaga alguse poole. Tänava pikkus on 216 m.

Kauba tänaval asub Viljandi Vallavalitsus.


Kalmetu

Kalmetu on paik ja endine küla Viljandimaal Viljandi vallas.

1923. aastal on mainitud Kalmetu veskit, mille järgi taheti 1939. aastal ümber nimetada senist Kiviküla küla. Nime aluseks on sõna kalmet 'muistne kalmistu'.

Kalmetu küla kujunes 20. sajandi alguses Vana-Tännassilma mõisa maadele.

Aastatel 1945–1960 oli Kalmetu küla Kalmetu külanõukogu keskus, 1960–1973 Tänassilma külanõukogu keskus.

Kalmetu küla oli tuntud ka Tänassilma asulana. 1977. aastal ühendati Kalmetu ja Tamme küla Tänassilma külaks.


Pijijiapan

Pijijiapan on linn Mehhikos Chiapase osariigis.

2010. aastal elas linnas 17 000 inimest.

7. septembril 2017 toimus Pijijiapanist 133 km edelas 8,2-magnituudine maavärin.

Linna nimi tuleb nahua keelest, pijiji on seal elutseva linnu punanokk-vilepardi (Dendrocygna autumnalis) onomatopoeetiline nimi.


Jioji Konrote

Jioji Konousi Konrote (ka George Konrote; sündinud 26. detsembril 1947 Rotuma saarel) on Fidži sõjaväelane ja poliitik, kes oli 12. novembrist 2015 kuni 12. novembrini 2021 Fidži president.

Pärast keskkooli lõpetamist astus ta 1966. aastal väeteenistusse ja valis karjäärisõjaväelase elukutse. Ta sai sõjaväelise hariduse Austraalia sõjaväeakadeemiates ja täiendas ennast hiljem ka Harvardi ülikoolis.

Ohvitserina juhtis ta esialgu Fidži üksusi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rahutagamismissioonidel Liibanonis ning edenes lõpuks ÜRO rahutagamisüksuste juhiks Liibanonis. Teenistuse eest Liibanonis on ta saanud nii Fidži, Liibanoni, Suurbritannia kui ka ÜRO autasusid. Sõjaväeteenistuses saavutas Konrote kindralmajori auastme.

Pärast erruminekut teenis ta diplomaadi ja valitsuse liikmena, olles 2001–2006 Fidži ülemvolinik Austraalias ja 2006. aastal Laisenia Qarase valitsuses immigratsiooni- ja veteraniküsimuste minister. Tema karjäär ministrina lõppes 5. detsembril 2006, kui kommodoor Josaia Voreqe Bainimarama kukutas riigipöördega Qarase valitsuse.

Vaatamata sellele kandideeris Konrote 2014. aasta parlamendivalimistel Bainimarama erakonna FijiFirst nimekirjas ja valiti 1585 häälega parlamenti. Septembris 2014 moodustatud uues valitsuses nimetas Bainimarama ta tööturu, produktiivsuse ja tööstussuhete ministriks.

12. oktoobril 2015 valis Fidži parlament Konrote riigi presidendiks. Ta on esimene president, kelle vastavalt 2013. aasta põhiseadusele valis parlament – kõik varasemad presidendid oli valinud hõimupealike suurkogu. Ta astus ametisse kuu aega hiljem, 12. novembril 2015.


Eesti NSV kriminaalkoodeks

Eesti NSV kriminaalkoodeks (lühend ENSV KrK) oli Eesti NSV kriminaalkoodeks. ENSV KrK kinnitati 6. jaanuaril 1961 ja kehtestati 1. aprillil 1961. ENSV KrK-s olid muu hulgas määratletud kuriteoliigid ja neile vastavad karistused.

ENSV KrK koosnes üld- ja eriosast. Üldosas oli 6 peatükki ja eriosas 11 peatükki.


Teaduslik-tehniline ühing

Teaduslik-tehniline ühing (lühend TTÜ; vene keeles научно-техническое общество) oli Nõukogude Liidus (sh Eesti NSV-s) organisatsioon (ühing), mille eesmärke oli harida oma liikmeid ning arendada teadust ja tehnikat. TTÜ-de liikmete seas oli enim insenere, tehnikuid, teadureid ja tootmiseesrindlasi.


Az zenth Paal leueley magyar nyeluen

"Az zenth Paal leueley magyar nyeluen" (ladina keeles EPISTOLAE Pavli lingva Hvngarica donatae; tänapäeva ungari keeles a Szent Pál levelei magyar nyelven, eesti keeles 'püha Pauluse kirjad ungari keeles') oli esimene ungarikeelne trükitud raamat. See ilmus Krakówis 1533. aastal. Raamat sisaldab Uue Testamendi Pauluse kirju. Tõlgete autor on Benedek Komjáti, kes tõlkis need 1532. aastal Királyházas (tänapäeval Korolevo).

Kirjandusajaloolaste arvates ei ole tegemist täielikult Komjáti oma tõlkega. Ta on kasutanud varasemaid tõlkeid ja mõned peavad tema tõlget ka plagiaadiks.


Tallis Obed Moses

Tallis Obed Moses (sündinud 24. oktoobril 1954 Ambrymi saarel) on Vanuatu vaimulik ja poliitik, kes oli 6. juulist 2017 6. juulini 2022 Vanuatu president.

Moses on Vanuatu Presbüterliku Kiriku pastor, kes sai teoloogilise hariduse Austraalias ja Paapua Uus-Guineas. Enne presidendiks valimist ta poliitilistel ametikohtadel töötanud ei olnud.

Ta valiti 16 kandidaadi seast presidendiks pärast nelja hääletusvooru parlamendis 6. juulil 2017 ja vannutati samal päeval ametisse.


Kabala külanõukogu (Rapla rajoon)

Kabala külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Raikküla külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kabala asulas.


Kahkva külanõukogu

Kahkva külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suuremetsa külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kahkva külas.


Kambja külanõukogu

Kambja külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kambja valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kambja asulas.

Külanõukogus tegutses Kambja sovhoos ja Kolhoos Vambola.


Väike-Turu tänav (Viljandi)

Väike-Turu tänav on tänav Viljandi kesklinnas.

Ühesuunalise liiklusega tänav saab alguse Lossi tänavalt ja lõpeb Kauba tänaval. Tänava pikkus on 192 meetrit.

Tänaval asub Viljandi vana tuletõrjemaja.


Kanepi külanõukogu

Kanepi külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kanepi valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kanepi asulas.

Külanõukogus tegutses Kanepi kolhoos ja Kolhoos Kalev.


Karula külanõukogu

Karula külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kaagjärve külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karula asulas.


Karula külanõukogu (Rakvere rajoon)

Karula külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karula asulas.


Kehtna külanõukogu

Kehtna külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kehtna valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Nadalama asulas.


Klooga külanõukogu

Klooga külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Keila valla territooriumil. Külanõukogu täitevkomitee asus Tuulna asulas.

Külanõukogus tegutsesid Vasalemma sovhoosi Klooga ja Niitvälja osakond ning kalurikolhoos Nord.


Kose külanõukogu

Kose külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Ravila valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kose asulas.

Külanõukogus tegutsesid Ravila sovhoos, suurem osa Alavere sovhoosist ning Ardu sovhoosi Paunküla osakond.


Kullamaa külanõukogu

Kullamaa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Kullamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Kullamaa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kullamaa külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954. aastal liideti Kullamaa külanõukoguga likvideeritud Liivi külanõukogu alad, 1960. aastal Üdruma piirkond.

1954. aasta seisuga tegutsesid Kullamaa külanõukogu piirides "Esimese Mai", "Võidulipu", "Leninliku Tee", "Viisnurga" ja "Tee Kommunismile" kolhoos, Tallinna Riikliku Hipodroomi Kullamaa abimajand ja Niinja sovhoos.

Seoses Märjamaa rajooni likvideerimisega 1962. aastal, arvati Kullamaa külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisu.

1972. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Kullamaa kolhoos, Viisnurga kolhoos ja Esimese Mai kolhoos.


Kuressaare külanõukogu

Kuressaare külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu pindala oli 462 km² (1977). Külanõukogu halduskeskus asus Kuressaares.


Kurtna külanõukogu

Kurtna külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Simuna külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kurtna asulas.


Kurtna külanõukogu (Harju rajoon)

Kurtna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1964.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kohila vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kurtna külas.

1947 aprillis liideti Kurtna külanõukoguga seni Saku külanõukogu koosseisu kuulunud Kiisa küla.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurtna külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Kurtna külanõukogu piires "Punase Tähe", "Lembitu", "Arengu" ja Maidla kolhoos, Saue sovhoosi Lokuti osakond ja Kurtna Linnukasvatuse Katsejaam. Kurtna külanõukogu keskus asus Kiisa külas.

1964 novembris Kurtna külanõukogu likvideeriti. Endise Kurtna ja Nabala külanõukogu territooriumil moodustati Saku külanõukogu.


Kurenurme külanõukogu

Kurenurme külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Kurenurme külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Linnamäe vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kurenurme külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurenurme külanõukogu 1950 septembris Antsla rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Kurenurme külanõukoguga likvideeritud Vaabina külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Punane Täht", "Punalipp" ja "Pioneer". Külanõukogu keskus asus Vaabina külas.

Seoses Antsla rajooni likvideerimisega liideti Kurenurme külanõukogu 1959 veebruarist Võru rajooniga.

1960 oktoobrist Kurenurme külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Sõmerpalu külanõukogu ja Urvaste külanõukogu vahel nii, et "Punalipu" kolhoosi ja Sõmerpalu sovhoosi alad liideti Sõmerpalu külanõukoguga ning "Pioneeri" kolhoosi territoorium Urvaste külanõukoguga.


Kuusalu külanõukogu

Kuusalu külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Kuusalu asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kuusalu kolhoos, Kahala sovhoos ja Kirovi-nimelise kalurikolhoosi Kaberneeme osakond.


Kõola külanõukogu

Kõola külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Kõola külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Vaimastvere vallas. Külanõukogu keskus asus Kõola külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kõola külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.

1954 juunis Kõola külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Pedja külanõukoguga.


Dubna rajoon

Dubna rajoon (vene keeles Дубенский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Dubna alev.

Rajoon piirneb põhjas Kaluga oblastiga, kirdes Aleksini rajooniga, idas Odojevi rajooniga, kagus Štšokino rajooniga, lõunas Odojevi rajooniga ja idas Suvorovi rajooniga.

Rajooni pindala on 802,2 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 805, 2009. aastal 14 612 ja 2002. aastal 15 011.

Dubna rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dubna) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Upa jõgi, teised jõed (Bolšaja Kolodnja, Malaja Kolodnja, Glušnja, Dubna ja Volhonka) voolavad temasse.


Ilze Liepa

Ilze Marisovna Liepa (vene keeles Илзе Марисовна Лиепа; sündinud 22. novembril 1963 Moskvas) on läti juurtega Venemaa näitleja ja endine balletitantsija.

Ta oli 1981. aastast Moskva Suure Teatri balletisolist. 1980. aastate keskel hakkas ta mängima filmides ja 1990. aastate lõpus draamalavastustes.

Ta on alates 1984. aastast mänginud 18 filmis. Esimene filmiroll oli naispeakangelane Runa Bulat Mansurovi filmis "Sädelev maailm" (Aleksandr Grini samanimelise fantaasiateose ainetel; filmis mängis peaosa Tiit Härm). 2017. aastal tegi Liepa kaasa Rustam Hamdamovi mängufilmis "Mešok bez dna" ("Мешок без дна").


Štšokino rajoon

Štšokino rajoon (vene keeles Щёкинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti keskosas. Rajooni keskus on Štšokino linn.

Rajoon piirneb põhjas Tula munitsipaalrajooniga, idas Kirejevski rajooniga, kagus Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, edelas Plavski rajooniga, läänes Odojevi rajooniga ja loodes Dubna rajooniga.

Rajooni pindala on 1393,40 km². Elanike arv oli 2012. aastal 106 511, 2009. aastal 107 763 ja 2002. aastal 43 064.

Štšokino rajoonis on 251 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Štšokino ja Sovetski linna ning Pervomaiski alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Plava, Solova, Krapivenka, Malõn, Holoholnja, Degotnja, Neveža, Kamuški, Malahhovka ja Vozdremka.


Andreas von Löwis of Menar

Andreas von Löwis of Menar (24. detsember 1777 (vkj) Vanamõisa – 16. september (vkj) 1839 Ķeipene) oli baltisaksa päritolu põllumees ja kunstnik.


RedOne

Olles albumite produtsent, on ta töötanud selliste kuulsustega nagu Lady Gaga, Michael Jackson, U2, Nicki Minaj, Jennifer Lopez, Cross Gene, Pitbull, Enrique Iglesias, Shakira, Wyclef Jean, Mariah Carey, Paulina Rubio, Mylène Farmer, Inna, Alexandra Burke, Austin Mahone, One Direction, Marc Anthony, The Band Perry, Prince Royce, Rod Stewart. RedOne'il on ka endanimeline plaadifirma RedOne Records.

Mitmed tema laulud on jõudnud Billboardi edetabelisse ja saanud isegi ülemaailmseteks hittideks. RedOne on olnud nomineeritud kümnele Grammy auhinnale, millest ta on võitnud kolm. Ta võitis ka The Grammis auhinna "Aasta produtsent" kategoorias (võistlus on Grammy auhindade Rootsi versioon). Aastal 2009 oli ta edetabelis Billboard Hot 100 esikohal produtsendina ja kolmandal kohal laulukirjutajana, kuid BMI nimetas ta ka aasta laulukirjutajaks. Tavaliselt on ta pop-, rokk-, dance-, eurodance- ja house-muusika produtsent.


LGBT lapsevanemad

LGBT lapsevanemad viitab lesbidele, geidele, biseksuaalsetele ja transsoolistele (LGBT) inimestele, kes kasvatavad last või lapsi bioloogilise või kasuvanemana.

LGBT-inimesed võivad vanemateks hakata eri viisidel, mis hõlmavad praeguseid ja eelnevaid suhteid, kaasvanemlust, lapsendamist, kunstlikku viljastamist ja asendusema kasutamist. Teaduslik uurimistöö on pidevalt näidanud, et geid ja lesbid on vanematena sama sobivad ja võimekad, kui heteroseksuaalsed vanemad. Samuti seda, et nende lapsed on vaimselt sama terved ja tasakaalukad kui heteroseksuaalsete vanemate poolt kasvanud lapsed. Olulisemad vaimse tervisega tegelevad professionaalid Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Austraalias ei ole tuvastanud usutavaid empiirilise uurimistöö tulemusi, mis viitaks vastupidisele.


Vähi immunoteraapia

Vähi immunoteraapia on kliiniline ja teadusdistsipliin, mille eesmärgiks on ravida vähkkasvajaid läbi immuunsüsteemi moduleerimise. Nende teraapiate eesmärgiks on vähivastase immuunvastuse tekitamine või sellele kaasa aitamine. Vähi immunoteraapia on kiiresti arenev valdkond, mille hulka kuulub lai valik meetodeid, sealhulgas ravi humaniseeritud monoklonaalsete antikehadega (MAK), immunoloogilise kontrollpunkti inhibiitoritega, modifitseeritud immuunrakkude antikehadega ning vähivastaste personaliseeritud vähivaktsiinidega. Vähi immunoteraapias kasutatakse ära asjaolu, et vähkkasvajate rakkudel on tihti membraanivalke ja muid molekule (nn kasvajaseoselised antigeenid), mida immuunsüsteem võib detekteerida.


Rootsi põdrakoer

Rootsi põdrakoer ehk jämtlandi koer on Rootsist pärinev koeratõug. Jämtlandi koer, kutsutakse ka rootsi põdrakoeraks, kes on spitsi tüüpi tõukoer Põhja-Euroopast. Jämtlandi koer on samanimeline Jämtlandi maakonnaga, mis asub Rootsi keskosas. Koera on kirjeldatud, kui hundilaadse välimusega.