Hara

Hara on küla Kuusalu vallas Harju maakonnas Hara on küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas

Hara laht Hara sadam Hara saar

"Hara" on Eestis tegutsenud kirjastus.


Nauru vapp

Nauru vapp on Nauru Vabariigi riigivapp.

Vapp kavandati pärast riigi iseseisvumist 1968 ning võeti ametlikult kasutusele 1970ndate alguses.


Andineeme

Andineeme on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas, põhja pool Loo jõe suuet.

2013. aasta juulis oli küla pindala 333,90 ha, elanike arv 20 ja külavanem Mart Almers.

Andineemel asub liivarannaga suvitus- ja puhkekoht (kunagine puhkebaas), samuti Nõukogude piirivalve aegne Andineeme tehnilise vaatluse post ja helgiheitja hoone. Küla jääb Lahemaa rahvuspargi lääneserva.

Andineeme elanikest üks tuntumaid on näitleja Mari Lill.


Aru (Kuusalu)

Aru on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Aru külas on 19 elamuga kinnistut.

1290. aastal mainitakse Taani kuninga kinnituskirjas Kolga emakloostri konvendile muu hulgas Arweculle-nimelist kohta.

Kindel Aru küla kirjalik mainimine ürikutes leiab aset 1586. aastal Kolga vakuraamatus, kus Kosu (Kosso By) all esineb pooladrik nimega Aroküla Hans.

Kõrveaia talus asub helilooja Veljo Tormise sünnikoht.

Aru küla piiril Kursi külas oli 1,1 hektari suurune Aru mootorsõidukite maastikusõiduala, mis asub Nõukogude ajal põhiliselt sõjaväepolügooni jaoks kasutatud Kosu kruusa- ja liivakarjääris, mille plaanitud varud on 2020. aastal kasutusele võtmiseks valmis pandud.

Küla naabruses asub kaitsejõudude Soodla harjutusväli.


Hirvli

Hirvli on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Hirvli külas asub Hirvli Saeveski OÜ ja piimafarm Karukämmal OÜ, mille kari koosneb Eesti maatõugu veistest.

Hirvli külas asub Hirvli raamatukogu. Seal on olnud Hirvli kool.

Hirvli küla aadressil on registreeritud TRABIFLEX OÜ , mis tegeleb Keilas hüdraulikatoodete jae- ja hulgimüügiga.


Ilmastalu

Ilmastalu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Rahvastikuregistri järgi oli Ilmastalu külas 2020. aasta veebruari seisuga 36 elanikku.

Ilmastalu külas asuvad Kuusalu liivakarjäär (Eesti Killustik OÜ) ja Kuusalu liivakarjäär II (Eesti Maavarade Grupp)


Joaveski

Joaveski on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Küla läbival Loobu jõel asub Joaveski hüdroelektrijaam, mis rajati 1924. aastal toona külas tegutsenud papivabriku tarbeks.


Kahala (Kuusalu)

Kahala on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Küla suurus on 18,3 km². Külas oli 2020. aastal alla 100 elaniku. Külavanem on Veiko Kurg.

Küla lõunaosa läbib Tallinna–Narva maantee (ehk Peterburi maantee), mis Kursile ja Hirvlisse viivat teed ületab viadukti kaudu, mille juurde kuulub liiklussõlm. Bussiliiklus toimub nii mööda vana Narva maanteed kui ka mööda Tallinna–Narva maanteed (Peterburi maanteed).

Suur osa küla talusid paikneb Kahala järvest lõuna pool vana Tallinna–Narva maantee (Tallinna–Peterburi postitee) ääres (ametliku nimega Jõelähtme–Kemba maantee).

Teine osa talusid paikneb Kahala-Liival lõuna poole Kursile ja Hirvlisse viiva tee ääres ja põhja poole Loo mõisa (Andineeme) viiva tee ääres. Seda Kahala osa on nimetatud ka Kahala-Liivaks, mis arvatavasti tuleneb seal paiknevast kruusa- ja liivakarjäärist. Sellel teeristil paiknes II maailmasõja ajal ja nüüdseks täielikult hävinud Kahala-Liiva kõrts. Seal lähedal toimusid sügislaadad, mille traditsiooni püütakse 2020. aastast jätkata.


Kahala

Kahala on küla Järva vallas Järva maakonnas Kahala on küla Kuusalu vallas Harju maakonnas Kahala on küla Türi vallas Järva maakonnas


Aiwo ringkond

Aiwo ringkond (harva ka Aiue, varem Yangor) on ringkond Naurus. Aiwo ringkonnast valitakse kaks Nauru parlamendi liiget.

Aiue tänav (Boulevard) suurem osa Nauru tööstusest; Uus paadisadam; OD-N-Aiwo Hostell; Mõned Nauru valitsusasutused; Nauru fosforiidi korporatsioon.


Anabari ringkond

Anabar on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Nauru kirdeosas (geograafilised koordinaadid 0° 31′ S, 166° 57′ E).

Ringkond piirneb edelas Ewa ja Baiti ringkonnaga, läänes Anetani ringkonnaga, kagus Ijuwi ringkonnaga ja lõunas Anibare ringkonnaga.

Kõrgus merepinnast ulatub umbes 40 meetrini. keskmine kõrgus merepinnast on umbes 25 m.

Ringkonna pindala on 1,5 km². Ta on riigi 14 ringkonna seas pindalalt 5. kohal. Ringkonna laius on 0,1...1,2 km, pikkus 0,1...1,4 km.

Ringkonna elanike arv on 2006. aasta andmetel 810. Aastal 2004 oli elanike arv 855, millele vastab rahvastiku tihedus 577 in/km².


Koitjärve

Koitjärve on küla Harju maakonna Kuusalu vallas.

Küla asub loodepoolses osas Soodla jõest põhjas ja kagupoolses osas samast jõest kirdes. Idas ulatub küla Valgejõeni. Küla ulatus loodest kagusse on umbes 20 km. Selle loodeosa jääb kaitseväe Soodla harjutusväljale ja kaguosa Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealale. Koitjärve küla alale jäävad Kõnnu Suursoo, Võhma raba, Kobarsaare raba, pool Soodla luhta, Salgu soo ja Linajärve soo. Suuremad järved küla alal on Metstoa järved (muu hulgas Paukjärv, Ümarjärv), Jussi järved, Mähuste järv ja Augjärv.

Küla lõunaosas asus varem Koonukõrve küla.


Kolgaküla

Kolgaküla on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis.

Külas asub Kolgaküla rahvamaja ja Kolgaküla Traktorite ja Tööriistade Muuseum.ja sportimiseks terviserajad.

Kolgaküla palliplatsil on võetud suur osa filmi Inimesed sõdurisinelis võtetest.


Kotka (Kuusalu)

Kotka on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Küla läbib Valgejõgi. Mööda küla idapiiri voolab Loobu jõgi.

Valgejõel asus Kotka pais. Riik keelas paisul elektritootmise 2001. aastal ja soovis paisu omandada, et see lammutada ja tagada lõheliste pääs kudemisalale. Pais purunes tulvavees 9. augustil 2016.

Küla läbib Liiapeksi–Loksa maantee ja seal lõppeb Võsu–Kotka tee.

Suur osa küla territooriumist on metsa all.


Dave Pirner

David A. Pirner (sündinud 16. aprillil 1964 Green Bays Wisconsinis) on USA muusik, rokkansambli Soul Asylum solist ja laulukirjutaja.


Kanakad

Kanakad [kan'akad] on etnos, kelle põhiliseks asualaks on Uus-Kaledoonia Okeaanias, Uus-Kaledoonia põliselanikud. Moodustavad umbes 45% Uus-Kaledoonia rahvastikust.

Tänapäeval elab kanakasid rohkelt ka Austraalias, Tšiilis ja Kanadas.


Kursi

Kursi, küla Kuusalu vallas Harju maakonnas Kursi, küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Kursi, küla Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas


Matthew Perry

Matthew Langford Perry (19. august 1969 Williamstown, Massachusetts – 28. oktoober 2023 Los Angeles, California) oli Emmy auhinnale ja Kuldgloobusele nomineeritud USA-Kanada filminäitleja.

Tema tuntuim roll on Chandler Bing aastail 1994–2004 toodetud USA komöödiasarjas "Sõbrad".

Ta on kehastanud Matt Albie't telesarjas "Studio 60 on the Sunset Strip" ja Ryan Kingi telesarjas "Elu läheb edasi".


OD-N-Aiwo Hotel

OD-N-Aiwo Hotel on hostel Naurus Aiwo ringkonnas. Üks kahest Nauru majutusasutusest.

Tubades on õhukonditsioneerid, tee- ja kohvimasinad. Saab rentida autot. Samuti asub hotellis restoran, mis pakub kohapealseid toite.


Meneni hotell

Meneni hotell on üks kahest hotellist Naurus. Ehitatud 1969. aastal. Hotellis on 119 tuba ja konverentsikeskus 200 inimesele. Igas toas on konditsioneer, televiisor, videomakk ning tee- ja kohviaparaadid. Hotellis asuv restoran pakub tai, hiina ja teiste rahvusköökide toite.

Hotelli taga asub kaunis liivarand Anibare Bay.


Friends

Sõbrad, Ameerika Ühendriikide telesari Friends (album), The Beach Boysi album Friends (Blake Sheltoni laul) Friends (Justin Bieberi ja Bloodpopi laul) Friends (ansambel), Rootsi ansambel


Kuusalu küla

Kuusalu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Tallinna–Narva maantee ääres Kuusalu alevikust põhjas.

Loodusobjektidest asuvad külas Nelja kuninga kivi, Tülivere hiietamm, Võnsi männik.

Külaterritooriumi lääneosas on Kuusalu Keskkool ja Kuusalu staadion.


Palmse mõis

Palmse mõis (saksa keeles Palms) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonda Haljala valla territooriumile.


Leesi

Leesi (kohanimekääne Leesile) on küla Harjumaal Kuusalu vallas.

Leesi asub Juminda poolsaare läänerannikul. Kaldaäärset teed mööda põhja poole minnes on järgmine küla Tammistu ja lõuna poole minnes Kiiu-Aabla. Läheb ka tee ida poole poolsaare idarannikul oleva Tapurla poole.

Leesit esmamainiti 1517 kujul Leisy. Järgnesid nimekujud Lesy (1586), Lessi (1637), Lesze Bÿÿ (1693) ja Lesibÿÿ (1699).

Leesi kuulus varem lahustükina koos Tammistu ja Kiiu-Aablaga Kiiu mõisale Kolga mõisa maade keskel. 18. sajandi lõpul, kui krahvidele Stenbockidele kuulusid mõlemad mõisad, arvati see lahustükk Kolga mõisa alla. Mõlemad mõisad kuulusid Kuusalu kihelkonda.

Külas on Leesi Katariina kirik, mis ehitati aastail 1865–67, ja rahvamaja.


Banaba

Banaba on saar Okeaanias Naurust 300 kilomeetrit idas.

Banaba kuulub Kiribatile, olles selle läänepoolseim ja edelapoolseim saar. Nauru on Banabale lähemal kui Kiribati ülejäänud saared.

Saare pindala on 5 km². Saare kõrgeim punkt on ühtlasi Kiribati kõrgeim punkt (81 meetrit üle merepinna). Banaba on Kiribati ainus saar, mis ei ole korallsaar, ja seetõttu ei kahjusta teda nii palju globaalse soojenemisega kaasnev maailmamere taseme tõus.

Banabal on ekvatoriaalne kliima. Aastas sajab keskmiselt 1940 mm, kõige rohkem jaanuaris (270 mm), kõige vähem septembris (100 mm).

Banabal elas 2020. aastal 330 inimest (2005. aastal 301 inimest).

Jaapan okupeeris Banabat alates 26. augustist 1942 kuni Teise maailmasõja lõpuni.

Banaba on Nauru kõrval teine saar Okeaanias, kus leidub väga palju fosforiiti. Suurbritannia võimud hakkasid seda kaevandama väetiseks juba 1900. Sellest ajast peale on 90% saare pinnast "ära kooritud".

Banaba külad hakkasid kaevandusele jalgu jääma ja sellepärast asustasid Suurbritannia võimud 1945 külaelanikud ümber Fidžil olevale Rabi saarele. Rabi saar on kaugel, mõnestki muust tänapäeva riigist oleks lähemalt leidnud saare, kuhu banabalased asustada, aga Rabi sobis enam-vähem nii suuruselt kui kliimalt. Banabalased rajasid Rabile neli küla, mis kandsid sama nime kui Banaba külad.

1979 Kiribati iseseisvus. Osa banabalasi tuli kodusaarele tagasi, enamik siiski mitte. Banabal asuv Buakonikai küla on tänapäeval inimtühi. Banabalasi elab maailmas umbes 6000, neist Banabal iga kahekümnes. Fosforiidi kaevandamine on jätkunud. Banabalaste seas on juurdunud sügav umbusaldus valitsuse vastu ja eksisteerib poliitiline liikumine, mis taotleb Banaba üleminekut Fidži riigi võimu alla.


Lui Jaanson

Lui Jaanson (sündinud 25. veebruaril 1931 Tartus) on eesti rahvusest endine Nõukogude Liidu sõjaväelane ja lendur ning endine Eesti sõjaväelane.


Pala (Kuusalu)

Pala on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Külas asub Harjumaa kõrgeim punkt, mis ulatub 112,6 meetrit üle merepinna.


Fööniksisaared

Fööniksisaared (inglise Phoenix Islands) on Kiribatile kuuluv saarestik Vaikses ookeanis. Koosneb 8 atollist ja kahest veealusest rifist. Kogupindala on umbes 27,7 km².


Esslingen

Esslingen on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal, Esslingeni kreisi keskus. Asub Neckari jõe ääres, 10 km Stuttgardist kagus.

Esslingeni on esmamainitud 777. aastal (Ezelinga). 1229. aastal sai linnaõigused.

Linnas asub Esslingeni rakendusteaduste kõrgkool.

Teise maailmasõja lõpus, 1945. aasta aprillis okupeeris Ameerika Ühendriikide armee Esslingeni. Sõja ajal rajati linna suur põgenikelaager, mis sai väga vähe kannatada. Seal viibis umbes 47 tuhat ümberasustatud inimest ehk DP-d (inglise keeles displaced persons).


Eesti kodanike komiteed

Eesti kodanike komiteed (EKK) olid 1989. ja 1990. aastal kodanikualgatuse korras loodud parteiülesed poliitilised ühendused, mille eesmärgiks oli Eesti Vabariigi õigusliku järjepidevuse alusel taastamiseks pädevate võimustruktuuride moodustamise ettevalmistamine Eesti Vabariigi õigusjärgsete kodanike registreerimise, Eesti Kongressi valimiste korraldamise ja Eesti Kongressi kokkukutsumise teel.


Matthew Perry (täpsustus)

Matthew Perry on mitme tuntud inimese nimi: Matthew Perry (1969–2023) oli USA filminäitleja. Matthew Calbraith Perry (1794–1858) oli USA admiral. Matt Perry (1977–) on inglise ragbimängija.


Akadeemiline distsipliin

Akadeemiline distsipliin (inglise academic discipline, field of study) tähendab kõrgkoolis õpetatavat õppeainet või viljeldatavat teadusharu.


Ahti Mänd

Ahti Mänd (sündinud 11. veebruaril 1958 Tallinnas) on Eesti kodanike komiteede liikumise aktiivne liige ja sellest välja kasvanud niinimetatud Nõmme valitsuse minister.

Ahti Mänd on lõpetanud 1973. aastal Tallinna 27. 8-klassilise Kooli ja 1976. aastal Tallinna 10. Keskkooli (XLIII lend). Töötas üle 10 aasta Tallinnfilmis helitehniku ja helioperaatori kohusetäitjana. Seejärel on ta põhielatist teeninud ehitustöölisena. Samal alal tegutseb praegugi. Aastail 2004–2006 katsetas Ahti Mänd äritegevuses ja tegeles käsitöönduslikult valmivate reljeefsete maakividest fassaadiplokkide (Eesti Patendiameti tööstusdisainilahendus nr D200400095) tootmise ja müügiga.


Abariringa

Abariringa, tuntud ka kui Kantoni saar või Cantoni saar on Kiribatile kuuluv atoll, suurim ja ainus asustatud Fööniksisaar.

Saare geograafilised koordinaadid on 2°50' lõunalaiust ja 171°40' läänepikkust.

Saare pindala on 9 km² ja laguuni pindala 50 ruutkilomeetrit. Atolli loodeotsast kaguotsani on atolli pikkus 14,5 km. Maariba laius on 50–600 m ja saare suurim kõrgus on 1,5–7 m merepinnast. Ainus laguuni ookeaniga ühendav ava on atolli lääneservas ja selles on tugev hoovus: 3–4 m/s.

Laguunis on väga rikas elu. Sealt on leitud 153 liiki kalu, sealhulgas tuune, haisid, astelraisid ja angerjaid.

Maismaataimestik on, vastuoksa, väga nigel. 1941. aasta uurimuse järgi on Abariringal kõigest 12 pärismaist taimeliiki, mille hulka kuuluvad madalad taimed ja rohupuhmad, tihedad 2–3 meetri kõrgused Scaevola põõsad lõunarannikul, mõned Suriana maritima põõsad laguuni sissepääsu juures, heliotroopne ehk ennast päikese järgi keerav puu Heliotropium foertherianum, puu Cordia subcordata ja kookospalmid. Külakoha juures on puid-põõsaid rohkem.

Loomastikust avastas 1937. aasta Uus-Meremaa ekspeditsioon Abariringal 23 linnuliiki, polüneesia roti, sisalikud, erakvähid ja kilpkonnad. Leiti kaht liiki ämblikke.

Abariringal pole joogivett. Vihmavett kogutakse tsisternidesse. Vihma sajab harva, aga sademeid ei ole väga vähe: aastatel 1938–1953 221–914 mm aastas. Viimastel aastakümnetel on kliima märjemaks muutunud.

Abariringa avastasid eurooplaste jaoks 5. augustil 1824 kaks Londoni vaalapüügilaeva "Phoenix" ja "Mary", mille kaptenid olid vastavalt John Palmer ja Edward Reed. Esialgu nimetati saar Mary Ballcouti saareks laevaomaniku abikaasa järgi.

Levinuma nime Kanton sai ta vaalapüügilaevalt "Kanton", mis sõitis 4. märtsil 1854 saare juures karile. Laeva kapten oli Andrew Wing. Meeskond asus paatidesse ja pärast 49 päeva kestnud merereisi õnnestus neil ainsatki meest kaotamata jõuda Mariaanidel olevale Tiniani saarele.

Suurbritannia nõudis saart endale juba 1850-ndatel, kuid ei astunud mingeid samme saare koloniseerimiseks, nagu seda ei teinud ka ükski teine riik. Uuesti kordas Suurbritannia nõuet 31. augustil 1936 ja hakkas tegutsema. 8. juulil 1937 oli Abariringal täielik päikesevarjutus ning saarele saabusid USA ja Uus-Meremaa teadlased. USA kuulutas saare enda valduseks ja püstitas monumendi kahe USA lipuga. USA laev "Avocel" keeldus loovutamast parimat sadamapaika Briti sõjalaevale "Wellington", mistõttu Briti laev tulistas USA laeva pihta ühe lasu. USA laev vastas samaga, mispeale sõlmiti vaherahu seniks, kuni valitsustelt täiendavad juhised saadakse. Kumbki valitsus polnud sõjast huvitatud ja mõlemad käskisid kaptenitel rahu sõlmida, misjärel mõlema laeva meeskonnad jälgisid päikesevarjutust koos.

3. märtsil 1938 kuulutas Franklin Roosevelt Abariringa USA-le kuuluvaks. 7. märtsil maabus saarel 7 USA sõjaväelast. Suurbritannia saadik USA-s protestis ägedalt, mispeale 6. aprillil 1939 sõlmiti leping, mille järgi oli Abariringa järgmised 40 aastat nende maade ühisvalduses.

Abariringa elanike arv väheneb. Kui 2000. aastal elas saarel 61 inimest, siis 2005 oli elanikke 41.

Atolli loodeservas on lennuväli, mis 2003. aasta seisuga oli täiesti töökorras, kuid mingeid rahvusvahelisi ega riigisiseseid regulaarlende sellelt ei korraldata.

Ümber kogu saare käib sillutamata tee, kuid selle seisund on teadmata.


Teaduste klassifikatsioon

Teaduste klassifikatsioon (inglise research classification, ka classification of R&D) on teaduste liigitamine ehk klassifitseerimine erinevate kriteeriumide alusel.


Struktuuriteadused

Struktuuriteadused (saksa keeles Strukturwissenschaften) on keerukate süsteemide uurimisega tegelevad akadeemilised distsipliinid, mis on vahelüliks loodus- ja humanitaarteaduste vahel. Sõna kasutatakse selles tähenduses peamiselt Saksamaal.

Struktuuriteaduste hulka kuuluvaks arvatakse kaoseteooria, mänguteooria, katastroofiteooria, informatsiooniteooria, süsteemiteooria, küberneetika, sünergeetika, semiootika.

Struktuuriteaduse mõiste võttis kasutusele Carl Friedrich von Weizsäcker 1971. aastal.

Bernd-Olaf Küppers asutas 2008. aasta alguses Jena Ülikooli juures uurimiskeskuse Frege Centre for Structural Sciences.

Struktuuriteaduste mõiste kasutuselevõtt on seotud probleemidega füüsika ja bioloogia metodoloogiliste erinevuste mõtestamisel.


UDK

UDK ehk universaalne detsimaalklassifikatsioon ehk üldine kümnendliigitus on kümnendjaotusel põhinev rahvusvaheline liigitussüsteem, mida kasutatakse trükiste, kataloogikaartide jm dokumentide süstematiseerimiseks kataloogides, kartoteekides, bibliograafia- ja referaatväljaandeis, andmepankades.

UDK-s on kõik teadusalad jaotatud 10 pealiiki, mis igaüks omakorda jagunevad 10 alaliigiks, iga alaliik omakorda 10 alaliigiks jne. Liike tähistavad indeksid 0-9 ja nende kombinatsioonid, mille tulemusena kujuneb astmeline laiemalt mõistelt kitsamale. Mida kitsam mõiste, seda rohkem numbreid indeksis. Näiteks: 6 = rakendusteadused, 62 = tehnika, 621 = masinaehitus, 621.3 = elektrotehnika, 621.313 = elektrimasinad ja 621.313.3 = vahelduvvoolumasinad.


Salmistu

Salmistu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Salmistu on rannaküla ja suvituskoht. Külla kuulub ka Pedassaar.

Salmistul paikneb ka majutus- ja toitlustuskoht Roosi Villa (varasemate nimedega Okasroosike ning Okka kõrts, Salme Villa).


Saunja (Kuusalu)

Saunja on küla Harju maakonna Kuusalu vallas.

Posti sihtnumber on 74636.

Saunja külas on sündinud tarbekunstnik Leesi Erm. Külas on ka mälestuskivi Gustav Vilbaste lapsepõlvekodu asukohal.


Soorinna

Soorinna on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. See asub 5 kilomeetri kaugusel Kuusalu keskusest.

Küla piirneb Sõitme, Andineeme, Muuksi ja Kahala küla ning Kahala järvega. Küla pindala on 417 hektarit ja seal elab 33 alalist elanikku (2013. aasta seisuga).

Külas on 26 elukondlikku hoonet. Nendest 12 on vanad talumajad, mis rajati aastatel 1924–1943 ja kannavad nimesid: Kase, Kotermanni, Kõreta, Lepiku, Loigu, Lubjaahju, Parasmetsa, Raja, Soone, Soorinna, Tamme ja Tahkemäe. Tahkemäe talu tall on aastast 1885. Kõreta talu eluhoone on ehitatud 1890. aastal. Loo mõisa varemete restaureerimine on andnud Soorinnale uued kinnistud: Uuemõisa (külavanem Madis Praksi elukoht) ja Vesiveski. Vesiveski kinnistu ajaloolised hooned olid rajatud 1862. aastal. Külas on ka mõned Nõukogude ajal ehitatud eluhooned ja suvilad. Mitmed algsed talukompleksid on kasutusel suvekodudena ning omanike poolt restaureeritutena säilitanud oma ajaloolise väärtuse.

Soorinna küla on teistest sama piirkonna küladest hilisema tekkega. Eestimaa külade nimistut sisaldav 13. sajandist pärit Taani hindamisraamat Kuusalu vallas Soorinna küla olemasolu ei maini. Osa küla maast kuulus varem Muuksi küla alla, mõnda aega oli ühendatud ka Andineeme külaga.

Soorinna on tüüpiline Eestis levinud hajaküla tüübi esindaja, kus talukohad asuvad üksteisest eemal, neid eraldavad looduslikud rohumaad, põllud, metsasiilud. Enamus Soorinna talukohtadest on tekkinud alles 1910. aastatel. Põhiline hoonestus on olnud tihedam endise mõisa keskuse ümbruses.

Nõukogude ajal tegutses külas Loo nime kandnud kolhoos, mis liideti 1980. aastatel Kirovi-nimelise kalurikolhoosiga. Mõnikord nimetatakse küla tänini Loo külaks. Seda nime kannab ka Loo bussipeatus.

Küla keskel, Loo jõele paisutatud tiigi ja seda ületava maanteesilla ääres asub esimese Eesti Vabariigi ajast pärinev pritsikuur. Lihtsa tumepunase puitehitise tornil on säilinud laastkatus.

Küla läbib Loo jõgi (nimetatud ka Kolga jõgi, Santoja, Liiva, Sõitme oja, Liiva-Sõitme peakraav), mis on 18 kilomeetrit pikk, loode-kagusuunaline, saab alguse Kõrvemaal kuivendatud Kuuse soost Kosu küla lähedal ja suubub merre Andineeme küla kohal.


Tammispea

Tammispea on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis.

Tammispeal on 61 elanikku. seisuga 01,01,2023

Tammispeal on Tammispea hiidrahn. Rahn koosneb rabakivist ja on umbes 7,8 m kõrge. Seal on ka 11 m kõrgune Tammispea kivi. Eesti kõrgeim.


Tammistu (Kuusalu)

Tammistu on küla Harju maakonna Kuusalu vallas. Posti sihtnumber on 74719.

Tammistu küla asub Juminda poolsaare loodekaldal Lahemaa rahvuspargis. Tammistu küla on olnud läbi ajaloo Juminda poolsaare väikseimaid külasid. Nõukogude ajal kuulus Leesi küla koosseissu.

Eril aegadel on küla nimi olnud Tammes, Taamise, Tammeszby, Tammist Byy ja Tammistu.

Tammistu küla esmamainiti 1517. aastal. Tol ajal oli külas kolm talu ja üks üksjalakoht, Tammistu küla vanimad talud on Roigu ja Onga. Praegu on külas 25 majapidamist, aastaringselt elatakse 9 talus.

Tammistu külas on oma lapsepõlve suvekodu talu taastanud advokaat ja ettevõtja Marti Hääl, kes küla esindajana kuulub Lahemaa koostöökogusse.


Tapurla

Tapurla (kohakääne Tapurlasse) on küla Harjumaal Kuusalu vallas Juminda poolsaarel Hara lahe ääres. Külas asub Tapurla sadam.

Külast kagusse jääb Tapurlaht ja loodesse Naskali laht, mida esmamainiti 1690 kujul Nasgalli. Mõlemad on Hara lahe osad.

Läbi aegade on külanime kirjutatud mitmel kujul. Küla esmamainiti 1537 kujul Tapper. Järgnesid kirjapildid Tabba (1586), Tubberla (1637), Taberla (1732) ja Tapparla (1798). Kasutatud on ka nimekujusid Tappurla, Tappulla ja Taburla. Küla kuulus Kolga mõisale.

Ilmselt on küla saanud nime Tapurlahe järgi, mille ääres ta asub. Enn Tarveli arvates sai laht omakorda nime isiku järgi, kelleks võis olla näiteks Tappe, Tappete, Tapara või Tapari.

Rahvapärimuse järgi olid pärast Põhjasõda kõik külaelanikud katku surnud. Nende asemel olevat Soomest tulnud kolm meest ja nende nimedega kutsutakse senini küla talusid.


Laurence Henry Hicks

Laurence Henry Hicks (1912–1997) on Nauru riigihümni "Nauru Bwiema" muusika autor.

Ta oli austraallane.


Valkla

Valkla on küla Harju maakonna Kuusalu vallas.

Külas asub Valkla baptistikoguduse palvela.

Külas tegutses Valkla kõrts, mille säilinud kõrtsihoone on arvele võetud kultuurimälestisena.


Aela

Aela (18. sajandi kaartidel Aila, 20. sajandil ka Aeli) on küla Harju maakonna Kose vallas. Valla ja sellega ühtlasi Harju maakonna kõige lõunapoolsem küla.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla territooriumile jäävad mitmed sood. Nende seas Vonka raba, Laukesoo, Pususoo ja Nairemäe raba. Külast läände naabervalla territooriumile jääb Aela raba.

18. sajandi kaartide järgi on külast kagus (praeguses Järva maakonnas) asunud ja lõunas (praeguses Rapla maakonnas) Taga-Polliku (Takka Pollik) (tänapäeval Suurekivi) asulad.


Alansi

Alansi on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Valdava osa küla territooriumist võtavad enda alla põllumajandusmaad. Küla lääneosas kulgeb Alansi oja.

Külas asub Lemomägi (Lemmumägi), kus 2001. aastal avati Johan Pitka monument (skulptor Helmut Hiismaa). Monumendi lähedale püstitati 2003. aastal ka mälestuskivid kolmele mõrvatud Pitka pojale.


Ardu

Ardu on alevik Harju maakonnas, Kose vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ardus 544 inimest. Neist 520 (95,6%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2014 elas Ardus Rahvastikuregistri andmetel 528 inimest.

18. sajandi kaartide järgi on Ardu (Hardo) juures olnud kõrts. Asulast idas on olnud endised Sikemäe (Sikkama) ja Vanamõisa küla.

Ardu oli aastatel 1992–2013 eksisteerinud Kõue valla keskus.

Alevikus asub Ardu muinaskalmistu. Sealt leitud mehe luustiku järgi tegi 1950. aastatel Mihhail Gerassimov mehe büsti "Ardu mees".


Habaja

Habaja on alevik Harju maakonnas Kose vallas. Kuni 2013. aasta sügiseni kuulus Habaja Kõue valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Habajal 311 inimest. Neist 302 (97,1%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2014 elas Habajal Rahvastikuregistri andmetel 303 inimest.

Alevikku läbib Kose–Purila maantee. Küla territooriumil asub Habaja mõis.

Varasemad teated Habaja kohta pärinevad 1419. aastast, mil asustus oli tuntud Appa külana. Habaja mõis (saksa keeles Habbat) rajati 1646. aastal, mil see eraldati Vana-Harmi mõisast. 18. sajandi teisel poolel kuulus mõis Ungern-Sternbergidele, viimase käest läks valdus Moritz Wilhelm von Pistohlkorsi kätte. 1790. aastal omandas mõisa Bernhard Heinrich von zur Mühlen. Suure osa 19. sajandist oli mõis Hunniuste perekonna valduses, kelle kätte jäi kuni 1939. aasta võõrandamiseni. Nõukogude perioodil kuulus mõisakompleks Habaja sovhoosile.

Habaja mõisas toimus 29. mail 1858 nende Habaja ja Harmi talupoegade peksmine, kes keeldusid abiteost. Seda sündmust meenutab Habajal mälestuskivi.

Alevikus on ka mälestuskivi "Langenud Suures Isamaasõjas aastail 1941–1945"; kivil on seitse nime.


Amadeus (film)

"Amadeus" on 1984. aasta film, mille lavastas Miloš Forman. Film põhineb Peter Shafferi samanimelisel näidendil, kes on ka filmi stsenarist. Austria pealinnas Viinis aset leidev film jutustab loo 18. sajandi teisel poolel Mozarti ja Itaalia helilooja Antonio Salieri vahelisest fiktiivsest rivaalitsemisest, mida loo autor kutsub "fantaasiaks Mozarti ja Salieri teemal." Salieri rollis esineb filmis F. Murray Abraham ja Mozarti rollis Tom Hulce. Mõlemad teenisid rollide eest nominatsiooni parima meespeaosatäitja Oscarile, mille Abraham võitis.

Film esilinastus 6. septembril 1984 Los Angeleses ja jõudis laiemalt kinolinadele 13 päeva hiljem 19. septembril. Film sai kriitikutelt kiitusi ning kujunes kassahitiks, teenides üle 90 miljoni dollari. See nomineeriti 53 auhinnale ja võitis neist 40, sealhulgas kaheksa Oscarit, neli BAFTA-t ja neli Kuldgloobust. 2023. aasta seisuga on see kõige hiljutisem film, mis on teeninud parima meespeaosatäitja kategoorias kaks nominatsiooni. Ameerika Ühendriikide Kongressi Raamatukogu valis 2019. aastal "Amadeuse" Riiklikus Filmiregistris säilitamiseks põhjendusega, et film on "kultuuriliselt, ajalooliselt või esteetiliselt oluline."


Harmi

Harmi on küla Harju maakonna Kose vallas Kuivajõe ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külas asus Uue-Harmi mõis, mille peahoones tegutses hiljem Harmi Põhikool.

Mõisahoonet ümbritseb kaitsealune Harmi mõisa park. Pargis asub ka arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht.


Kadja

Kadja on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külast loodesse jääb Mustsoo, edelasse Kiigumäe soo, lõunasse Aela raba ja kagusse Vonka raba.


Kantküla (Kose)

Kantküla on Harjumaal Kose vallas asuv küla.

Seda kohanime esmamainiti 1462 kujul Kantküll, ent ühtlasi kirjutati, et see küla olevat tühi. 17. sajandi lõpul nimetati isikut Kankülla Madis. 1726. aasta adramaarevisjoni andmeil elas Ojasoo mõisas 4 Kanti lisanimega talupoega. Mellini kaardil 1796 on küla kohale märgitud vaid telliselööv (Ziegeley). Asustatud külana on Kantküla esimest korda nimetatud alles 1900. aasta paiku (Канткюля). Kantküla asus Kose kihelkonnas ja kuulus Harmi mõisale.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Arvatavasti tuleb külanimi kas sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd".

Kantküla põhjaosas on Punamäe talurühm, mida on varem nimetatud Tagametsa külaks.

Külast voolavad läbi Kantküla oja ja Sange oja. Kahe oja ühinemiskoht küla põhjaosas jääb Ojasoo-Kantküla looduskaitsealale.

Küla kirdenurka läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.


Kantküla

Kantküla on küla Kose vallas Harju maakonnas Kantküla on küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Kantküla on küla Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas Kantküla oli küla Albu vallas Järva maakonnas


Katsina

Katsina on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla lõunaosas asub Männiku soo.

Küla idanurka läbib Tallinna–Tartu maantee.


Kiruvere

Kiruvere on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külas asuvad Kiruvere järv ja Paunküla veehoidla. Küla läbib Sae–Paunküla kanal, millega juhitakse vett Jägala jõest Paunküla veehoidlasse.

Küla põhjaossa jääb osa Põhjaku rabast.


Kukepala

Kukepala on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla idapiir puutub kokku Pirita jõega.


Kõrvenurga

Kõrvenurga on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külas asuvad Kautla järv, Kautla Mudajärv, Nõmme järv ja osaliselt ka Hiieveski järv.

Suur osa küla territooriumist on metsa alla ning seda läbivad arvukad kraavid.

Külast itta jääb Kautla raba.


Kõue

Kõue on küla Harju maakonna Kose vallas.

Asulat läbib Kõue–Virla tee ja seal lõppeb Triigi–Kõue tee.

Küla lõunapiir jookseb mööda Kuivajõge.

Külast on pärit Eesti alpinist ja fotograaf Jaan Künnap.


Laane (Kose)

Laane on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Suur osa küla territooriumist on metsa all.

Küla kagunurgas asub osa Põhjaku rabast.

Küla läbib Paunküla–Vetla tee.


Leistu

Leistu on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbib Paunküla–Vetla tee.

Kultuurimälestistest asuvad külas asulakoht ja kivikalme "Surnumägi".


Lutsu (Kose)

Lutsu on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läänepiir kulgeb mööda Sokusoont ja põhjapiir mööda Alansi oja.


Martin Jervan

Martin Volmer Jervan VR I/2 (1. mai (vkj) / 13. mai 1891 Volmre-Kopli talu (tänapäeval Paldiski maantee 114–116, Haabersti linnaosa, Tallinn), Järve küla, Harku vald, Harjumaa – 15. oktoober 1942 Tšeljabinski vangilaager) oli Eesti arst ja sõjaväelane (kindralmajor-meedik).


Korvõielised

Korvõielised (Asteraceae või Compositae) on kaheiduleheliste klassi astrilaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond.

Korvõieliste ebaõis on omandanud paljud tunnused, mis harilikult on omased ühele õiele, näiteks ühised kandelehed, mis on moondunud ning meenutavad välimuselt ja toimimiselt tupplehti. Nad on tavaliselt rohelised, kuid mõnel liigil võivad olla eredalt värvunud.

Korvõielisi uurivat botaanika haru nimetatakse sünanteroloogiaks. Esimese sellealase teose kirjutas Theophrastos.

Korvõielised on käpaliste kõrval teine suurim õistaimede sugukond: selles on ligikaudu 1900 perekonda. Korvõieliste liikide arvu on raske määrata, sest olenevalt liigi kriteeriumidest on süstemaatikud eristanud 14–25 tuhat liiki. Eestis on eristatud ligi 300 liiki. Liikide arvu ebakindlus on seotud apomiksise suure osakaaluga mitmes korvõieliste perekonnas (nt hunditubakas Hieracium, karutubakas Pilosella, võilill Taraxacum), mistõttu neis ei moodustu selgelt eristunud liike ja nende kirjeldamisel sõltub palju süstemaatikute kokkuleppest liigi määratlemisel (enamasti kirjeldatakse neis perekondades suurel hulgal pisiliike).

Korvõielised on eriti vormirohkelt esindatud parasvöötmes. Suhteliselt sageli kohtab neid avatud kuivades kohtades. Tihedates troopikametsades on korvõielisi vähem: seal esineb neid epifüütidena võrades.

Enamik korvõielisi on rohttaimed. Esineb ka põõsaid, puid ja ronitaimi. Teistest taimerühmadest on korvõielisi üldjuhul iseloomuliku ehitusega õisiku järgi lihtne eristada.

Tavaliselt tolmeldavad korvõielisi putukad ja sellepärast on nad olulised putukate kasvatamisel. Esineb ka tuultolmlemist ja apomiksiat.

Valmis seemned levivad sageli tuule abil. Teise levinud moodusena on seemnetel haagikesed või kidad, millega nad jäävad mööduvate loomade (näiteks inimeste) külge kinni ja kukuvad emataimest kaugel maha.

Korvõielised tekkisid eotseenis umbes 49 miljonit aastat tagasi. Perioodil 42–36 miljonit aastat tagasi toimus sugukonnas aktiivne mitmekesistumine ning perekondade ja liikide teke.

On täpselt teadmata, mis põhjustas korvõieliste niisuguse edu. Oletatavasti on selles oma osa nende võimel salvestada energiat fruktaanidena, peamiselt inuliinina, mis annab eelise kuivades kohtades.


Alfred Adler

Alfred Adler (7. veebruar 1870 Viin – 28. mai 1937 Šotimaa) oli Austria meditsiinidoktor ja psühholoog, individuaalpsühholoogilise koolkonna rajaja. Teda nimetatakse sageli Sigmund Freudi mantlipärijaks. Õpetaja ja õpilase erinevus: Adler ei tunnistanud kunagi, et vaimuhäirete põhjus on ainuüksi seksuaalprobleemides, vaid interpreteeris unenägusid – millele Freudki toetus – laiemalt, kogu alateadvust haaravatena.

Adler sündis Viinis. Isa oli keskklassist juudist arst, Adler õppis ise ka arstiks, sai kraadi 1895. aastal. Oli Viinis psühhoanalüütilise seltsi president, läks 1911 Freudist lahku, kuna tekkisid oma ideed, misjärel nad Freudiga enam kunagi ei kohtunud. Elundi alatalitlust uurides märkas, et haigus tabab kõige nõrgemat elundit, aga see ei tähenda veel haigust, kuna leiab aset kompensatsioon. Adler pani aluse individuaalpsühholoogiale.

Poliitilistelt vaadetelt oli Adler vasakpoolne ja lävis tihedalt sotsialistidega. Ka oma tulevase abikaasa, Venemaalt pärit Raissaga tutvus ta sotsialistide ühingu koosolekutel. Nad abiellusid 1897. aastal ja nende abielust sündis neli last.


Ljudmila Putina

Ljudmila Putina (vene Людмила Александровна Путина, (neiupõlvenimi Škrebnjova; sündinud 6. jaanuaril 1958 Kaliningradis) on Venemaa presidendi Vladimir Putini endine abikaasa.

6. juunil 2013 teatas paar ühisintervjuus telekanalile Rossija-24 oma abielu lõppemisest. 1. aprillil 2014 teatas Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov, et abielu on ametlikult lahutatud.

2016. aastal abiellus Ljudmila Putina Artur Otšeretnõiga ja kannab sestpeale perekonnanime Otšeretnaja.


Omavalitsuste Teataja

Omavalitsuste Teataja oli 13. aprillil 1938 dekreedina välja antud seaduse järgi kavatsetud ametlik väljaanne, kus oleksid avaldatud kohalike, kutsealaste omavalitsuste ja vähemusrahvuste kultuuriomavalitsuste määrused, korraldused, otsused, teadaanded ja kuulutused.

Tegelikult lükati Omavalitsuste Teataja ilmumist edasi ja tegelikult see ei ilmunudki.


Kodanlik õhukaitse

Kodanlik õhukaitse (KÕ, ka passiivne õhukaitse) on tsiviilelanikkonna relvastamata kaitse õhurünnakute vastu sõja korral. Eestis asutati kodanlik õhukaitse 1936. aastal. 1940. aastal, pärast Nõukogude Liidu okupatsiooni, asendati kodanlik õhukaitse kohaliku õhukaitsega, mis 1961. aastal nimetati ümber tsiviilkaitseks.

Eesti Vabariik oma geograafilise asendi ja territooriumi väikese sügavuse tõttu võib sõja korral ootamatult sattuda vaenlase õhukallaletungide ohtu. Õhurünnakute kahjude vältimiseks ja kõrvaldamiseks ei jätku üksi sõjaväe- ja politseijõududest, vaid siin on tarvilik kogu elanikkonna kaasabi, et ühiseil pingutusil tõkestada kahjude levikut. Seepärast on tarvis varakult organiseerida ja ette valmistada kodanikke õhukaitse-tegevusele ja teostada korraldustöid, milleta kodanlik õhukaitse pole mõeldav. (Kodanliku Õhukaitse (KÕ) üldkava § 1, RT 1938, 54, 508.)

1) valmistada ette kodanikke enesekaitseks õhuohu vastu;

2) hoida alal korda õhukallaletungide korral;

3) organiseerida õhualarmi, moondamist, gaasiluuret, gaasikaitset ja aerobakterioloogilist kaitset;

4) korraldada sanitaarala ning esma- ja arstiabi andmist õhurünnakutest kannatanud kodanikkudele;

5) korraldada õhurünnakute tagajärjel tekkinud kahjutulede kustutamist, gaasistatud kohtade degaseerimist, rikutud veevärgi, valgustus- ja sidevõrgu kordaseadmist, liiklemisummistuste ja teiste üldiste kahjude kõrvaldamist;

6) valmistada ette ja korraldada kodanikkude evakuatsiooni paigus, kus see õhuohu tõttu tarvilik.

Eesti territoorium jagunes KÕ ringkondadeks, mis vastasid samanimeliste prefektuuride piirkondadele; ringkonna juhiks oli prefekt. Valga ringkond koosnes ainult Valgamaast ja seda juhtis Valga politseijaoskonna komissar. KÕ ringkonnad jagunesid jaoskondadeks, mida juhtis kohaliku politseijaoskonna komissar. Jaoskonnad jagunesid rajoonideks.

KÕ teenistus jagunes kohustuslikuks ja vabatahtlikuks. Kodanliku õhukaitse kohustus kestis 15.–60. eluaastani. Siseministeeriumi Politseitalituse kodanliku õhukaitse ja tuletõrje juhataja oli Rudolf Vaharo. Vabatahtlik KÕ toimus Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liidu (VKÕL) kaudu, mis asutati 28. veebruaril 1938. Liidu esimees oli Artur Keller.

Kodanliku õhukaitse ajakiri oli Õhu- ja Gaasikaitse.


Harku tööpõlgurite töölaager

Harku tööpõlgurite töölaager oli 1938. aastal asutatud Kohtuministeeriumi Vangimajade talituse alluvuses olnud kinnipidamisasutus tööpõlgurite sunduslikult tööle õpetamiseks, harjutamiseks ja rakendamiseks. Laager asus Harku vangla maa-alal.

Tööpõlgurite laagrisse paigutati isikuid 7. juulil 1938 vastu võetud tööpõlgurite töölaagrite seaduse alusel.

Laagrisse saadeti jaoskonnakohtuniku otsusega kuueks kuuks kuni kolmeks aastaks.


Lossifoogtikohus

Lossifoogtikohus (Revalsches Dom-Schloß-Vogtei-Gericht) oli Toompea linna valitsus- ja kohtuorgan.

Lossifoogtikohtu koosseisu kuulusid lossifoogt, kaks Toomgildi oldermanni ja kaks vanemat. Kohtul ei olnud sekretäri ja asjaajamist juhtis lossifoogt isiklikult.

Lossifoogtile maksis palka riik, teistele kohtuliikmetele Toomgild. Lossifoogtikohtu istungid toimusid kaks korda nädalas. Lossifoogtikohtu liikmetest moodustati kassavalitsus, maksukomisjon ja aktsiisivalitsus.

Lossifoogtikohtu juures olid gildiraamatupidaja, üks või kaks maaklerit ja üks kohtuteener.

Lossifoogtikohus kaotas oma valitsemisõigused 1878. aastal (Toompea liitmisel Tallinna linnaga), tegutses edasi ainult kohtuna ja likvideeriti lõplikult 1889. aastal, viimane Toompea lossifoogt oli 1883–1889 Roman von Antropoff.


Riskikuller

"Riskikuller" on USA märulifilm, mis esilinastus 11. oktoobril 2002.

Filmi lavastajad on Louis Leterrier ja Corey Yuen. Filmi peategelane (riskikuller) on Jason Statham, kes sooritab suure osa filmis leiduvaid kaskadööritrikke.

Film on avaldatud nii inglise, prantsuse kui ka hiina keeles.

Filmile on tehtud järg "Riskikuller 2" 2005. aastal ja "Riskikuller 3" 2008. aastal.


Tiiu Kokla

Tiiu Kokla (sündinud 29. jaanuaril 1932) on eesti tõlkija ja toimetaja. Ta on tõlkinud soome, ungari ja saksa keelest luulet ja proosat.


Robinson Crusoe saar

Robinson Crusoe saar (hispaania keeles Isla Robinsón Crusoe) Vaikses ookeanis asuva Juan Fernándeze saarestiku suurim saar.

Robinson Crusoe saar asub Lõuna-Ameerika rannikust 674 kilomeetrit läänes. Saarestikku kuuluvad veel Alejandro Selkirki saar ja Santa Clara. Kogu saarestik kuulub Tšiilile.

Geoloogilises mõttes asub kogu saarestik Lõuna-Ameerika laama ja Nazca laama piiril. Saarestik on vulkaanilise päritoluga ja selletõttu mägine.

Saar on 93 km² suur. Saare kõrgeim punkt on 916 meetri kõrgune El Yungue. 2002. aastal elas seal 633 elanikku. Kõik nad asusid saare põhjakaldal Cumberlandi lahe ääres San Juan Bautista külas.

Saare lääneotsas on pikk ja kitsas poolsaar, mille nimi on Cordon Escarpado. Poolsaare tipust 1,5 km kaugusele lõunasse jääb pisike Santa Clara saar.

Saare kliima on lähistroopiline kuumade ja kuivade suvede ning jahedate ja vihmaste talvedega. Lääneosa on natuke madalam ja kuivem kui idaosa.


Alejandro Selkirki saar

Alejandro Selkirki saar (varem ka Más Afuera saar) on Tšiilile kuuluv saar Vaikses ookeanis Juan Fernándeze saarestikus, 181 kilomeetrit Robinson Crusoe saarest idas. Asukoht: . Erinevate allikate järgi on saare pindala 33, 44,6 või 48 km². Saare kõrgeim punkt ulatub 1329 meetrit üle merepinna.

Saar on vulkaanilise päritoluga ning selle vanuseks hinnatakse 1–2 miljonit aastat. Saar on asustamata. Sellel asub suur merilõvide koloonia.

Saar on nime on saanud šoti meremehe Alexander Selkirki järgi, kes elas Robinson Crusoe saarel üksinduses neli aastat.


Klintsõ

Klintsõ on linn Venemaal Brjanski oblastis. Asub Valgevene ja Ukraina piiri lähedal.

Klintsõ on asutatud 1707. aastal ja sai linnaks 1925.

Linn on alates 19. sajandist tekstiilitööstuse keskus.


Jegorjevsk

Jegorjevsk on linn Venemaal Moskva oblastis, Jegorjevski rajooni keskus. Asub Moskvast 101 km kagus.

Jegorjevski kohal on teada Võssokoje küla alates 1462. aastast. 1778 sai linnaõigused.


Kategooria:Eesti vallad 1939

Selles kategoorias on Eesti vallad, mis moodustati pärast 1. aprilli 1939, kui kaotati kõik olemasolevad vallad ja moodustati 248 uut valda

Kategooria:Eesti endised vallad Kategooria:Eesti Vabariik 1918-1940 Kategooria:1939. aasta Eestis


Milan Babić

Milan Babić (serbia Милан Бабић; 26. veebruar 1956 Kukar, Horvaatia – 5. märts 2006 Haag) oli Horvaatia serblasest poliitik. Babić oli hariduselt hambaarst, kuid hakkas poliitikuks 1990. aastal. 1991–1995 oli ta tunnustamata Krajina Serblaste Vabariigi president. 1991. aastal viis ta serblaste kontrolli all olevatel aladel koos Vojislav Šešelji ja Ratko Mladićiga läbi etnilise puhastuse.

Tema üle mõisteti kohut Haagis Endise Jugoslaavia tribunalis ning tunnistati süüdi inimsusvastastes kuritegudes. Ta oli esimene, kes osaliselt oma süüd ka tunnistas. Talle mõisteti 13-aastane vanglakaristus. 6. märtsil 2006 leiti ta surnuna oma kongist, kus ta oli sooritanud enesetapu.


Krasnogorsk

Krasnogorsk on linn Venemaal Moskva oblastis, Krasnogorski rajooni keskus.

Krasnogorsk asub Moskva jõe ääres Moskvast 23 km läänes ja halduslikult piirneb Moskvaga.


Viktor Dyk

Viktor Dyk (31. detsember 1877, Pšovka u Mělníka – 14. mai 1931 Lopud) oli tšehhi kirjanik ja Tšehhoslovakkia poliitik.


Saaremaa robirohi

Saaremaa robirohi (Rhinanthus osiliensis) on mailaseliste sugukonda ja robirohu perekonda kuuluv taimeliik.

Saaremaa robirohi on Eesti endeem, s.t kasvab ainult Eestis, Saaremaa lääne- ja loodeosas.

Ta on üheaastane, ühekojaline rohttaim, kõrgus 20–50 cm. Tema eripäraks on vartel olevad näärmekarvad. Saaremaa robirohi, nagu teisedki robirohud, on poolparasiit – ta juurestik on vähearenenud, kuid juurtel on haustorid, mille abil taim kinnitub teiste taimede juurtele ja ammutab neist toitaineid. Kasvab allikasoodel ja päris- ja puisniitudel.

Aastast 1958 on saaremaa robirohi looduskaitse all ja kuulub II kategooria looduskaitsealuste taimede hulka. Eesti punases raamatus on ta kolmandas ehk haruldaste liikide kategoorias. Taime ohustab peamiselt allikasoode ja soostunud niitude kuivendamine.

Saaremaa robirohu leidis ja kirjeldas esimesena 1933. aasta hilissuvel botaanikahuviline arst Bernhard Saarsoo. Vahel on saaremaa robirohtu käsitletud ka rumeelia robirohu alamliigina (Rhinanthus rumelicus subsp. osiliensis).


Lööra

Lööra on küla Harju maakonnas Kose vallas Kuivajõe ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Kultuurimälestistest asub külas üks kultusekivi.


Marguse

Marguse on küla Harju maakonnas Kose vallas Kose–Purila maantee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 13 inimest. Kõik olid eestlased.


Nutu

Nutu on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Nutule lähimad külad on kirdes Vahetüki, lõunas Kadja ja läänes Vaopere.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 8 inimest. Kõik olid eestlased.


Nõmmeri

Nõmmeri (varasema nimega Nõmmeküla) on küla Harju maakonnas Kose vallas Ardu külje all.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Küla läänepiir jookseb suuresti mööda Pirita jõge ja põhjapiir mööda Hiieveski oja.


Ojasoo

Ojasoo on küla Harju maakonnas Kose vallas Kuivajõe ääres.

Rahvastikuregistri andmetel elas Ojasoo külas 1. detsembri 2018 seisuga 79 inimest. Neist olid 43 mees- ja 37 naissoost.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbib Kose–Purila maantee.

Küla keskel on Ojasoo järv.

Seal asus Vana-Harmi mõis ehk Ojasoo mõis.

Külas asuvad looduskaitsealused Ojasoo männid ning kaitsealune Ojasoo lehis.

Küla põhjaossa ulatub Ojasoo-Kantküla looduskaitseala.


Pala (Kose)

Pala on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külast läände jääb Lagisoo ja lõunasse Laukesoo. Sooalad on kaitstud Laukesoo looduskaitseala koosseisus.

Külas asub kolm arheoloogiamälestist.


Paunaste

Paunaste on küla Harju maakonnas Kose vallas Kõue–Virla tee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla territooriumile ulatub Laukesoo looduskaitseala.


Paunküla

Paunküla on küla Harju maakonnas Kose vallas Pirita jõe ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külast on leitud kaks aardeleidu (Paunküla aardeleiud)

Seal asus Paunküla mõis. Paunküla mõisa park on võetud kaitse alla.

Küla järgi on nime saanud läheduses asuv Paunküla veehoidla.

Külas asub kolm arheoloogiamälestist (kaks asulakohta ja kalmistu "Surnumägi").

Paunkülas asus Eesti NSV Siseministeeriumi ja hiljem Politseiameti Objekt P-6-68, administratiivhoone ja 3 abihoonet


Puusepa (Kose)

Puusepa on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läänepiir jookseb mööda Pirita jõge.

Külas asub üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht.


Anabar

Anabari küla on ajalooline küla Naurul Anabari ringkonnas. Anabari ringkond on 1. järgu haldusüksus Naurul. Anabari valimisringkond on valimisringkond Naurul. Anabari jõgi on jõgi Venemaal Sahha (Jakuutia) Vabariigis. Anabari järved asuvad Sahhas. Anabari laht asub Sahhas. Anabari platoo asub Sahhas. Anabari uluss on 2. järgu haldusüksus Sahhas. Anabar on Venemaal toodetav relv.


Rava (Kose)

Rava on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbib Ojasoo–Ardu tee ning selle kagunurka ka Tallinna–Tartu maantee.

Külas asub teises maailmasõjas hukkunute ühishaud.

Arheoloogiamälestiseks on arvatud kalmistu "Kääbastemägi".


Rava

Rava on küla Järva vallas Järva maakonnas Rava on küla Kose vallas Harju maakonnas Rava on endine küla praeguse Laiusevälja küla koosseisus


Anabari valimisringkond

Anabari valimisringkond on valimisringkond Naurul.

See moodustub Anabari, Anibare ja Ijuwi ringkonnast.

Valimisringkonnas elab 1240 inimest ning selle pindala on 5,1 km².

Anabari valimisringkonnast valitakse Nauru parlamenti kaks saadikut. Praegused saadikud (seisuga jaanuar 2007) on Riddell Akua ja Ludwig Scotty.


Ringkond

Ringkond on haldusüksuse tüüp, mõnedes riikides ühtlasi ka omavalitsusüksus. Ringkonnad varieeruvad suuruselt eri maades, nad võivad hõlmata mitmeid maakondi, kuid ringkond võib olla ka mingi munitsipaalüksuse allüksus.


Nauru keel

Nauru keel (dorerin Naoero) on mikroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Naurul, kus see on kõrvuti inglise keelega ametlik keel.

Kõnelejate arv on umbes 6000.


Mikroneesia keeled

Mikroneesia keeled on malai-polüneesia keelte haru, millesse kuuluvaid keeli kõneldakse Mikroneesias.

Sellesse keelterühma kuulub 20 keelt, mida klassifitseeritakse mitmel erineval viisil. Nauru keelel on võrreldes teiste keeltega niipalju erijooni, et teisi mikroneesia keeli nimetatakse pärismikroneesia ehk tuummikroneesia keelteks.


Riidamäe

Riidamäe on küla Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo–Ardu tee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbib Kaustajõgi.


Rõõsa

Rõõsa on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Suur osa küla territooriumist jääb Paunküla maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealal asub ka mitmeid järvi (Lindjärv, Rahkjärv, Rõõsa järv, Suur Kaksjärv, Väike Kaksjärv jt).

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.


Saarnakõrve

Saarnakõrve on küla Harju maakonnas Kose valla lõunaosas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Külast põhja jääb Mustla raba. Läände aga Pususoo.

Mööda küla idapiiri voolab Lintsi jõgi.

Külas asus Saarnakõrve mõis. Mõisa hooned on hävinud.

Küla lähistelt Pususoo rabasaarelt leiti 2011. aastal metsavendade punker koos raudpulkadega vaatluspuu, küttepuude riida, kaevu ja laua jäänustega. Aastatel 2013–2014 viidi seal läbi arheoloogilised kaevamised, mille käigus leiti hulgaliselt metsavendade kasutatud esemeid. Uurijatel õnnestus saada kontakt ka inimstega, kes teadsid punkri taustalugu ja kel oli fotosid, mis näitasid punkrielu selle kasutusajal. Leide on eksponeeritud Eesti Sõjamuuseumis.


Sae (Kose)

Sae on küla Harju maakonnas Kose vallas Pirita jõe ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbis varem Tallinna–Tartu maantee (uus neljarealine trass rajati kaugemale lõunasse). Külast saab alguse Paunküla–Vetla tee.


SAE

SAE või Sae võib tähendada järgmist: Sae on küla Kose vallas Harju maakonnas Sae on küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas


Naurulased

Naurulased on Mikroneesia saare põhirahvas.

Naurulasi on umbes 18 000. Neist 6000 elab Naurul, 1000 Austraalias ja 8000 Ameerika Ühendriikides.


Silmsi (Kose)

Silmsi on küla Harju maakonnas Kose vallas Paunküla veehoidla ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külas asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.


Sääsküla (Kose)

Sääsküla on küla Harju maakonnas Kose vallas Ojasoo–Ardu tee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla põhjapiir jookseb mööda Kaustajõge.


Ema Teresa

Püha ema Teresa (sünninimega Anjezë Gonxhe Bojaxhiu; 26. august 1910 Üsküp, Kosovo vilajett, Osmanite riik (tänapäeval Skopje, Põhja-Makedoonia) – 5. september 1997 Calcutta (tänapäeval Kolkata), India) oli kosovoalbaania päritolu roomakatoliku nunn, kes rajas Indias Halastuse Misjonäride ordu. Aastal 1979 anti talle Nobeli rahuauhind. 19. oktoobril 2003 kuulutas paavst Johannes Paulus II ta õndsaks. 4. septembril 2016 kuulutas paavst Franciscus ta pühakuks.


Triigi (Kose)

Triigi on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külas asub Triigi mõis ehk Kõue mõis. Mitmed mõisahooned ja mõisapark on arvatud kultuurimälestisteks.

Küla läänepiir jookseb mööda Kuivajõge ning edelapiir mööda Triigi peakraavi, mis samas Kuivajõkke suubub. Küla põhjaosa läbib ka Kaustajõgi.


Vanamõisa (Kose)

Vanamõisa on küla Harju maakonnas Kose valla idaosas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Suur osa küla territooriumist on kaetud metsaga. Küla ümbritsevad põhjast, idast ja lõunast paljuski sood. Küla põhjaosa jääb Kõrvemaa maastikukaitsealale. Küla piiril asub Peetsaare järv.

Külas asus Peetsaare metsavahikoht. Samuti paiknes seal Vanamõisa mõis, mis oli Saarnakõrve mõisa karjamõis. Samas on pakutud, et see võis olla ka algne Saarnakõrve mõisa asukoht.


Virla

Virla on küla Harju maakonnas Kose vallas Kõue–Virla tee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla läbib Kuivajõgi, mis saab alguse samast lähedalt.

Küla idaossa jääb Lagisoo.

Kultuurimälestistest asuvad külas asulakoht ja kalmistu "Kabelimägi".


Äksi (Kose)

Äksi on küla Harju maakonnas Kose vallas Kose–Purila maantee ääres.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 25 inimest. Kõik olid eestlased. 1. jaanuaril 2014 elas Äksis Rahvastikuregistri andmetel 22 inimest.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külas asub Äksi suur rahn. Samuti asub seal üks arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi.


Silmsi (Järva)

Silmsi on küla Järva maakonna Järva vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.


Taimetoitlus

Taimetoitlus on toitumisharjumus, mis eetilistel, moraalsetel, religioossetel, kultuursetel, esteetilistel, keskkondlikel, sotsiaalsetel, majanduslikel, poliitilistel, maitselistel või tervislikel põhjustel välistavad kõikide või teatud loomsete toiduainete tarbimise.

Veganism ehk veganlus ehk täistaimetoitlus seisneb kõikidest loomset päritolu toiduainetest hoidumisest, kaasa arvatud piimatoodetest, mereandidest, meest ja želatiinist. Üldine termin taimetoitluse, veganismi ja muude selliste toitumisviiside kohta on "taimepõhised toitumisviisid".

Taimetoitluse põhjendusena on esitatud nii vastuseisu loomade tapmisele ja tööstuslikes tingimustes pidamisele kui ka tööstusliku loomakasvatuse suurt negatiivset mõju keskkonnale.

On väidetud, et taimepõhised toitumisviisid võivad õige plaanimise korral rahuldada keha toitainevajadused, parandada tervist ja vähendada vähi- ja teiste surmavate haiguste riski.


Sae (Vinni)

Sae on küla Lääne-Viru maakonna Vinni vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.

Sae küla läbib Voore oja. 18. sajandi kaartide järgi on Voore ojal olnud vesiveski (Lider).


Puusepa (Võru)

Puusepa on küla Võru maakonna Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.


Kantküla (Vinni)

Kantküla on küla Lääne-Virumaal Vinni vallas.

Kantküla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus kujul Kandukyl. Millalgi 16. sajandil oli küla jagatud Mõdriku ja Rägavere vahel.

1540. aastal on küla nime mainitud nimega Kantkull ja 1726 nimega Kancüll. Küla asus Viru-Jaagupi kihelkonnas ja kuulus Rägavere mõisale. Küla põhjaossa rajati Roosna karjamõis, mille alale rajati 1922 Roosna asundus. Hiljem liideti see Kantkülaga.

1977. aastal liideti Kantkülaga Liivu, mida on esmamainitud 1913. aastal kujul Liwa, ja Metsaserva küla, mida on esmamainitud 1970. aastal.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Rägavere vallas.


Kantküla (Jõgeva)

Kantküla on Jõgevamaal Jõgeva vallas asuv küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.

Küla esmamainiti 1419 kujul Candekull. Edaspidi mainiti seda 1599 kujul wieś Kankula, 1638 kujul Kantkula ja 1839 kujul Kaintkull. Küla asus Laiuse kihelkonnas ja kuulus Laiuse mõisale.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 65 elanikku, neist 58 (89,2%) olid eestlased.

Paul Johansen võrdles Kantküla nime Soomes asuva Kantokyläga. Sellest lähtudes tuletas Valdek Pall külanime sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd". Tänapäeval hääldatakse külanimes n peenendatult, sest on rahva meeles segunenud sõnaga "kant".


Aude

Aude on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla läbib Riisipere–Vasalemma tee.

Külast lõunasse jääb Orkjärve soo, mille kaitseks on moodustatud Orkjärve looduskaitseala, mis ulatub ka Aude küla alale. Osaliselt ulatub küla territooriumile ka rabas paiknev Laanemaa järv ehk Orkjärv.


Jaanika

Jaanika on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla poolitab põhjast lõunasse kulgev Keila–Riisipere raudtee ning selle ääres, küla põhjapiiril, asub Jaanika raudteepeatus.

Külast läheb läbi Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Viadukt üle Keila–Riisipere raudtee jääb Jaanika küla piiresse. Nimetatud viadukti juurest saavad küla piires alguse Riisipere–Nurme tee ja Riisipere–Vasalemma tee (viimase algus tegelikult Jaanika ja Vilumäe piiril). Jaanika jaama tee jääb tervenisti küla territooriumile.

Küla territooriumil asub osaliselt Orkjärve looduskaitseala.


Kaljuronimine

Kaljuronimine on liikumine kaljudel, kasutades selleks käte, jalgade ja tahtejõudu või kunstlikke abivahendeid. Kaljuronimist harrastatakse nii alpinismi ühe osana kui ka iseseisva spordialana.


Parksepa

Parksepa on alevik Võru maakonnas Võru vallas.

Parksepas elab ligi 700 elanikku. Seal asub lasteaed, üle 500 õpilasega keskkool, kaks poodi ja Parksepa raamatukogu.

Alevikus tegutseb Parksepa rahvamaja mitme isetegevus- ning huviringiga, samuti spordiklubi.

Oluline roll Parksepa alevikuks kujunemisel oli Võru EPT-l, mille allüksustest moodustunud mitu ettevõtet praegugi alevikus tegutsevad.


Tönnes Maydell (täpsustus)

Tönnes Maydell oli Saare-Lääne piiskopi vasall enne Liivi sõda Tönnes Maydell oli eelmise poeg, Rootsi admiral ning esimene Eestimaa rüütelkonna peamees Tönnes Maydell oli eelmise pojapoeg ja rittmeister


Lehetu

Lehetu on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.


Lepaste

Lepaste (18. sajandi kaartidel Leppast) on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.


Tönnes Maydell

Tönnes Maydell "vanem" (suri 25. septembril 1600 Pärnus) oli Eestimaa aadlik.

Maydelli isa oli Tönnes Maydell (t.a. Johann Maydell), kes oli Saare-Lääne piiskopi vasall.

1593. aastal tõusis ta Eestimaa rüütelkonna esimeseks peameheks (oli sel kohal kuni 1598. aastani) ning Rootsi Peipsi järve flotilli admiraliks. Lisaks sellele oli ta mitmete Rootsi kindluste ülem (1581–1582 Toolse, 1582–1584 Tallinna, 1584–1586 Haapsalu ja 1586–1599 Koluvere lossipealik). Alates 20. septembrist 1570 Tallinna kodanik.

Maydell suri tõenäoliselt 25. septembril aastal 1600, ent kindlat teavet selle kohta pole. On teada, et päev varem koostas ta testamendi ning sama aasta 31. detsembril oli ta surnud.

Maydell on peamiselt tuntud oma vastukirjaga Balthasar Russowi kroonikale, kus ta viimast rumalaks taluhärjaks ehk matsist mittesakslaseks (eestlaseks) sõimab. Asja muudab irooniliseks see, et Maydellide suguvõsa pärineb eesti aadlike seast.

Maydelli tegelaskuju on kasutanud Jaan Kross oma teoses "Kolme katku vahel".

Talle kuulusid Harjumaal Hageri Maidla (Pernorm; Wredenhagen) mõis ja Läänemaal 12. juulil 1594 Rootsi-Poola kuninga Sigismund III-e poolt kingitud Koluvere linnuselääni Maidla (Tockumbeck) mõisa moodustanud külad.


Mustu

Mustu on küla Harju maakonna lõunapiiril Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla territooriumile jääb üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja ohverdamiskoht "Hiiemägi".

Mustu soo jääb enamuses juba naabermaakonnas asuva Pajaka küla territooriumile.

Küla kagunurk jookseb mööda Jutapere jõge.


Nurme (Saue)

Nurme on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Külas asub kahest lahustükist koosnev Alema looduskaitseala.

Küla territooriumile jäävad Ellamaa ja Nurme raba, mis on mõlemad läbi kaevatud.

Külas asus Nurme mõis, mille peahoone on alates 1980. aasta tulekahjust varemetes.

Küla läbivad Vaimõisa–Nurme tee, Riisipere–Nurme tee ja Lehetu–Nurme tee. Neist viimase ääres asub ka Nurme mõisa park ja allee.


Odulemma

Odulemma on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla kirdepiir kulgeb mööda Hingu oja ja loodepiir mööda Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maanteed. Küla läbib Riisipere–Kernu tee.

Odulemmas asub kaks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakohta ja viis kaitsealust kultusekivi.

Külas tegutses Odolemma kool. Nii 19. sajandi lõpus valminud vana koolihoone kui ka 1930. aastatel valminud uus koolihoone on hävinud.


Rehemäe

Rehemäe on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Külas on Rehemäe bussipeatus.

Küla edelaosa jääb Marimetsa-Õmma hoiualale.

Küla tekkis aastal 1977, mil liideti Kuke küla ja Rõuma küla Nissi külanõukogus asunud osa. Rõuma osas asus ka Rehemäe talu. Küla ladel asus hiljem Saida sovhoosi Rehemäe osakond. Enne 1. märtsi 2017 kuulus küla Harju maakonda Nissi valda.


Siimika

Siimika on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

1977. aastal liideti Siimika külaga Selgküla.


Tabara

Tabara on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Tabara külas on säilinud 19. sajandi teise poole miljöö ja hoonestus. Iseloomulikud on seal käänulised külateed ja puudesalus õued, uuemaid juurdeehitisi on vähe.


Smuuli

Smuuli (lühend SM) on Kuressaare linnaosa.

Kuressaare elamurajoon hakkas kujunema 1960. aastate lõpus tollase nimega Nurme tänava (hilisema Juhan Smuuli tänava) piirkonda linna põhjaserva, Kingissepa Keskkooli lähedusse.

Tegemist on eramutest ja viiekorruselistest korterelamutest koosneva elurajooniga, mille infrastruktuur kujunes 1980. aastateks küllaltki eeskujulikuks. Ehitati lasteaed, selvekauplus "Tooma", üleliidulist kuulsust pälvinud saun koos teenindusasutuste ja baariga.

Taasiseseisvumine mõjus elurajoonile raskelt, eriti korterelamutele. Mitmete hoonete puhul tuli päevavalgele ehituspraak. Erastamisperioodil lõpetas töö saun, millest sai kaubakeskus.

Tänapäeval areneb piirkonnas ettevõtlus, renoveeritakse elamuid ning korrastatakse teid ja tänavaid.


Vilumäe

Vilumäe on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Küla territooriumile jääb Riisipere mõisa härrastemaja.


Kõne (retoorika)

Kõne on eesmärgistatud suuline esinemine, sõnavõtt.

Antiikajal jagati kõned õiguslikeks, arutlevateks ja pidulikeks.

Kõnede erinevused tulenevad peamiselt nende eesmärkidest, probleemikäsitlusest, süvenemisastmest ja pikkusest.

Kõne tüüpilised osad on sissejuhatus, aine/probleemi käsitlus ja lõpetus.


Viruküla

Viruküla on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.


Kõne (keeleteadus)

Kõne on keeleteaduses keele kasutamine inimestevahelises suhtluses. Keel kui abstraktne märgisüsteem avaldub kõneaktides, mis võivad olla nii suulised (suuline kõne) kui ka kirjalikud (kirjalik kõne).

Suuline kõne on vanem kui kirjalik kõne ja suur osa kirjalikest ülestähendustest on olnud suulise kõne jäädvustamise vahendid.

Kõne arendamise ja korrigeerimisega tegeleb logopeedia.


Nane Annan

Nane Maria Annan (varem Nane Lagergren; sündinud 14. oktoobril 1944) on rootsi jurist ja kunstnik, kes on Raoul Wallenbergi sugulane.

Ta oli abielus ÜRO peasekretäri Kofi Annaniga. Nanel on eelmisest abielust üks laps – Nina Cronstedt de Groot.


Ideogramm

Ideogramm (ideograaf, kreeka keelest ἰδέα idea "idee" + γράφω grapho "kirjutan") on graafiline sümbol (märk), mis esindab mõistet, ideed, tähendust.

Ideogrammide hulka kuuluvad näiteks pildilised viidad, mida kasutatakse rahvarikastes kohtades suundade ja kohtade tähistamiseks; araabia numbrid; matemaatilised sümbolid jpt.


Vancouveri saar

Vancouveri saar on saar Vaikse ookeani kirdeosas, Põhja-Ameerika ranniku lähedal. Pindala u 31 200 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 2200 meetrit (Golden Hinde). Kuulub Kanadale.

Saar on nime saanud briti ohvitseri George Vancouveri järgi, kes uuris Vaikse ookeani rannikut 1791–1794.

Saare põliselanikud on nuutkad, kvakiutlid ja sališi keeli kõnelevad hõimud.

Vancouveri saare suuremad asulad on Victoria ja Nanaimo linn.


Piktogramm

Piktogramm ehk piktograaf on graafiline sümbol (märk), millel on tähendus sarnasuse tõttu mingi füüsilise objektiga.

Vanimad piktogrammid on eelajaloolised joonistused kaljuseintel.

Piktogrammide kasutamisest ehk piktograafiast arenes välja kiri, sest kirja arenemise ajal olid kõik kirjamärgid suurel määral piktogrammilaadsed. Esimesi piktogramme kasutati kirja eesmärgil umbes 5000 eKr. Pideva kasutamise käigus piktogrammid lihtsustusid ja piktogrammkirjast arenes välja hieroglüüfkiri.

Eriti on piktogrammide kasutamine levinud kothades, kus ei ole üht keelt, mida kõik valdaksid. Sel juhul on võimalik kirjutada sõnumeid mitmes keeles, kuid piktogrammide kasutamine on sageli lihtsam, eriti kui sõnumiandja ise ei oska kõiki vajalikke keeli.

Liiklusmärgid põhinevad suuresti piktogrammidel.

Piktogrammide kasutamist reguleerib rahvusvaheline standard ISO 7001 "Avaliku teabe sümbolid". Neid kasutatakse rahvarohketes kohtades nagu lennujaamad ja raudteejaamad. Teine ala, kus piktogramme laialt kasutatakse, on rõivastele kantavad tingmärgid nende pesemise tingimuste kohta. Piktogrammidega märgitakse meeste ja naiste käimlaid, samuti mürgiste kemikaalide ohtlikkust,

Piktogramme kasutatakse alternatiivkommunikatiivse suhtlusvahendina. Piktogrammid on kasutusel eripedagoogikas eelkõige mõõduka ja raske vaimse alaarenguga inimeste seas, ning suhtlemist hõlbustava abivahendina inimeste seas, kes ei kasuta verbaalset kõnet. Piktogrammid on osaliselt standardiseeritud, kuid neid saab vastavate vahenditega ka ise luua. Piktogramm on süsimust ruut, millel on valge kujutis. Kujutise kohale võib olla kirjutatud mõiste, kuid see pole kohustuslik. Seda kasutatakse suhtlusmärgina. Piktogramme saab kaasas kanda, nendega saab lihtsustada ruumides ja kohtades orienteerumist (osa piktogramme tähistab levinud silte ja ruume). Piktogrammkirja saab vastava tarkvara ja riistvara abil kasutada töös arvutiga.


Äänisjärve kaljujoonised

Äänisjärve kaljujoonised on Äänisjärve-äärsetele kaljudele raiutud kujundid ja märgid. Sarnaseid petroglüüfe leidub ka Võgi jõe (vene Выг, soome Uikujoki) alamjooksu saartel Valge mere ääres ja Koola poolsaarel Kanozero järve saartel ja kaldakaljul.

Paarikümnekilomeetrisel alal Äänisjärve idakalda kaljustel neemedel ja saarekestel on avastatud 24 leiukohta kokku üle 1200 joonisega. Nende kujundite ja märkide hulgas korduvad veelinnu, paadi, loomade, inimeste ja loominimeste kujutised koos mitmesuguste abstraktsete sümbolitega.

Äänisjärve kaljujoonised on dateeritud 4.–2. aastatuhandesse eKr. Oletatavasti on need loodud seal elanud läänemeresoomlaste või nende eelkäijate poolt.


Lisbeth Palme

Anna Lisbeth Christina Palme (neiupõlvenimi Beck-Friis; 14. märts 1931 – 18. oktoober 2018) oli rootsi lastepsühholoog. Ta oli Rootsi peaministri Olof Palme abikaasa, nad abiellusid 9. juunil 1956.

Ta oli aastail 1990–1991 UNICEF-i eesistuja.


Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia

Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuv Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia (vene keeles Российская академия государственной службы при Президенте Российской Федерации) oli aastatel 1946–2010 tegutsenud kõrgkool Venemaal Moskvas.

Aastatel 1946–1991 oli see õppeasutus tuntud kui NLKP Keskkomitee juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemia (vene keeles Академия общественных наук при ЦК КПСС) – kõrgem parteiline õppeasutus Nõukogude Liidus, mis koolitas kaugõppe teel kõrgemaid kommunistlikke ametikandjaid. Kõrgkool oli asutatud 1946. aastal.

1991. aastal alguses kujundati sellest Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia. 2010. aastal liideti koos Venemaa Rahvamajanduse Akadeemiaga Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemiaks.


Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Ühiskonnateaduste Akadeemia

suuna Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia


Orion (laulja)

Orion (kodanikunimega James Hughes Ellis, ka Jimmy Ellis ja Ellis James; 26. veebruar 1945 – 12. detsember 1998 Selma lähiümbrus, Alabama osariik) oli USA laulja. Tuntud Elvis Presleyga sarnase hääle poolest.


Alliklepa

Alliklepa (Allikleppa) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Küla on mainitud 1402. aastal (Allikenleppe), 1565 (Alcklep) Vihterpalu vakuses. Oli osaliselt asustatud rootsi talupoegadega. Küla kuulus Vihterpalu mõisale. Teised nimekujud: Auckläpp, Aplukbî.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.


Karilepa

Karilepa on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Küla esmamainimine on pärit 1364. aastast. Merest jääb Karilepa ümbrus 4–5 km kaugusele.


Keibu

Keibu (18. sajandi kaartidel Keibo) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Keibust lõunasse Nõvale suunduva Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee äärde jäi endine ja Kurksi järv.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.


Kurkse

Kurkse on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas, Paldiski lahe ja Kurkse väina rannikul. Kurkse küla rannik jääb Pakri hoiuala piiresse.

Külas asub Kurkse sadam, mis on 50 kaikohaga avar ja loodest muuliga varjatud paadisadam. Sadama kaudu on ühendust peetud Väike-Pakri saarega. Sadamas asub mälestusmärk Kurkse suurõnnetuses hukkunutele. Sadama lähistel asub ka endise Kurkse kordoni hoone.

Küla kagupiir jookseb osaliselt mööda Saeveskikraavi.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.


Kõmmaste

Kõmmaste (18. sajandi kaartidel Kömmast) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.


Ostrava

Ostrava (saksa keeles Ostrau, poola keeles Ostrawa) on linn Tšehhis, Morava-Sileesia maakonna keskus.

Ostrava on elanike arvult kolmas linn Tšehhi Vabariigis.


Langa

Langa on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Langa küla asub Vasalemma jõest lõunas Põllküla-Madise tee ääres. Külas elab aastaringselt 22 elanikku.

Endise Vanaveski küla kohta on teateid aastast 1436 (Mühle Metzepappe).

1559.a. Langa külas elas 6 rootslast ja oli üks veski. 1600.a. Karli hertsogil Lubert Kawer`ile kuulus Ämari mõis ja veski Uueveski (Nyquarn). 1686.a. kroonumõisade revisjonis kirje: Ämari mõisast pool kuulus Christoff von Tiesenhausen`ile ja teine Casper Karbmacher`ile. Mõisa maa alal oli veski, mille kirjeldus:

17. sajandi lõpust oli Vanaveski Klooga mõisa lisamõis (1698 Alten Mühl).

Aastatel 1845–1851 töötas seal Klooga paberiveski, hiljem telliselööv.

Alates 1932. aastast oli Langa külas kunstnik August Janseni suvekodu.

Langa külas, Vasalemma jõe ääres, maanteesillast 70 m allavoolu asub veskitamm. See betoonist ehitis, mille rajasid J. Puhk ja Pojad 1930. aastatel (harja pikkusega 31,7 m ja kõrgusega 6,65 m) ei tooda enam elektrit, aga pakub matkajale siiski põnevat vaatepilti. Eriti talvel, kui tammi languse ümber tekivad jääskulptuurid. Tegemist on uue veskiga. Vana veski asub mitu kilomeetrit ülesvoolu ja sellest pole peale paekivimüüride midagi alles.

Langa külast pärineb üks vähestest ja ilusamatest Eestist leitud Kesk-Vene neoliitilise Fatjanovo kultuuri venekirvestest. See kiviriist on Soome lahe äärde jõudnud Volga-Oka ülemjooksult hõimudevahelise vahetuse teel 2000 aastat e.m.a.

Vasalemma jõest kahe kilomeetri kaugusel mööda Põllküla-Madise teed edelas asub tee ääres Männiku ohvrikivi (mälestise registri nr 18620, dateering I at eKr)

Vasalemma jõe alamjooks suudmest kuni Klooga järve oja suudmeni (9 km), millest 6 kilomeetrit piirneb Langa külaga, on määratletud Natura 2000 alaks (Vasalemma loodusala). Kaitseväärtusteks loodusalal on kaladest jõesilm, lõhe, võldas ja hink, veeselgrootutest rohe-vesihobu ja paksukojaline jõekarp, vee-eluviisiga imetajatest saarmas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.


České Budějovice

České Budějovice (saksa keeles Budweis) on statuudiga linn Tšehhis, Lõuna-Tšehhi maakonna ja České Budějovice ringkonna keskus. České Budějovice on elanike arvult seitsmes linn Tšehhis.

Kuningas Otakar II asutas České Budějovice 1265. aastal.

České Budějovice vanalinn on alates 1. aprillist 1980 ajalooline linnakaitsereservaat.

2028. aastal on České Budějovice koos Bourgese ja Skopjega Euroopa kultuuripealinnad.


Madise (Lääne-Harju)

Madise (ka Harju-Madise) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Madise külas asub Harju-Madise kirik, mille torn on kasutusel ka meremärgina, Madise ohvrikivi ja Bengt Gottfried Forseliuse mälestuskivi. Külas asuvad ka Harju-Madise vana ja Harju-Madise uus kalmistu; mõlemad kalmistud on tunnistatud kultuurimälestisteks.

Küla järgi on nime saanud Haljala lademe Madise kihistik.

Madise küla oli Harju-Madise kihelkonna keskus. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Küla läbivad Paldiski–Padise tee ja Põllküla–Madise tee.


Hradec Králové

Hradec Králové (saksa keeles Königgrätz) on linn Tšehhis, Hradec Králové maakonna ja Hradec Králové ringkonna keskus.


Padise

Padise on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 oli Padise samanimelise valla keskus.


Suurküla (Lääne-Harju)

Suurküla on küla Harju maakonna Lääne-Harju vallas, endises Harju-Madise kihelkonnas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Külas asub looduslik pühapaik Hiiealune.


Transliteratsioon

Transliteratsioon ehk ümbertähtimine (translitereerimine) (trans- + ladina keeles litera 'täht') on ühes kirjas kirjutatud teksti tähttäheline kirjapanek teises kirjas.

Sageli aetakse seda segi transkriptsiooniga, mis on meetod mingi keele helide üleskirjutamiseks. Üleminek nende vahel on sujuv, kuna enamik transliteratsioone püüab samuti mingil määral hääldust järgida. Lisaks kasutatakse sõna transliteratsioon vahel mõlema, nii kitsas tähenduses transliteratsiooni kui ka transkriptsiooni kohta.


Pardubice

Pardubice (saksa keeles Pardubitz) on statutaarlinn Tšehhis, Pardubice maakonna keskus. Asub 104 km Prahast idas.

Pardubice on asutatud 1340, kuid seal asus klooster juba 13. sajandi alguses. Linnas on säilinud vanalinn renessansiaegsete hoonetega ja renoveeritud keisriloss.

Pardubices on keemiatööstust, muude ettevõtete seas Synthesie Pardubice, mis toodab Semtex-lõhkeainet.

Linna jäähokimeeskond HC Pardubice võitis Extraliga hooajal 2004–2005 ja on teiste seas Dominik Hašeki ja Milan Hejduki esimene koduklubi.


Vihterpalu

Vihterpalu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Küla juures oli Vihterpalu mõis (saksa keeles Wichterpal). Külast voolab läbi Vihterpalu jõgi. Vihterpalus on viimastel aastakümnetel esinenud kõige rohkem metsapõlenguid.


Vilivalla (Lääne-Harju)

Vilivalla (18. sajandi kaartidel Williwalla) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Posti sihtnumber on 76020.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.

Külas asub Vilivalla kalmistu.


Änglema

Änglema (18. sajandi kaartidel Engel külla) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Küla läbib Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee.

Aastani 2017 kuulus küla Padise valda.


Kaarepere

Kaarepere (Kersel) on küla Jõgevamaal Jõgeva vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.

Kaarepere küla (5 km Palamuselt) on esmamainitud 1582. aastal (Arro). Praegustes piirides moodustus küla 1977, kui Aruküla nimetati ümber Kaarepereks.

Seal asub Kaarepere apostlik õigeusu kirik koos kalmistuga.

1897. aastal ehitati külla koolihoone. Kaarepere põhikool lõpetas tegevuse 2008. aastal ja hoones tegutseb nüüd Kaarepere pansionaat.

Kaareperet läbiv raudtee valmis 1876. aastal. Kaarepere raudteejaam valmis 1927. aastal ja on ainuke sellest tüübist säilinud jaamahoone Eestis. 1928. aastal rajati Kaareperes Raudteelaste Kodu, et hooldada abi vajavaid riigi raudteeteenistujaid ja -töölisi ning nende perekondi.

Külas tegutseb Palamuse Lasteaia Nukitsamees Kaarepere rühm, Kaarepere raamatukogu ja Kaarepere rahvamaja, mis on Palamuse Kultuuri üks tegevuskohtadest. Maantee ääres asub Kaarepere Coop kauplus.

Külla on püstitatud Vabadussõja mälestussammas.


Orion (täpsustus)

Orion on vanakreeka mütoloogia tegelaskuju. Orion on tähtkuju. Orion on laulja Jimmy Ellise esinejanimi. "Orion" on instrumentaalpala ansambli Metallica albumilt "Master of Puppets". Orion on Venemaal toodetav kaasavõetav kummipaat. Orion on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiques'i departemangus. Orion on NASA väljatöötamisel olev kosmoseaparaat. Orion on Soome ettevõte. Orion oli 1930. aastal valminud laev.


Kromoplast

Kromoplast on membraanidest koosnev taimeraku organell, mis sisaldab kollaseid ja punaseid pigmente ehk karotinoide. Kuulub plastiidide hulka.

Kromoplastid on plastiidid, heterogeensed organellid, mis vastutavad pigmendi sünteesi ja säilitamise eest spetsiifilistes fotosünteetilistes eukarüootides. Arvatakse, et nagu kõik teised plastiidid, sealhulgas kloroplastid ja leukoplastid, pärinevad nad sümbiootilistest prokarüootidest.


Leukoplast

Leukoplastid on kuuli-, muna-, või värtnataolised värvuseta plastiidid. Nende ülesanne on varuainete talletamine. Nad peavad talletama eelkõige tärklist. Kõige enam on leukoplaste taimede maa-alustes osades. Need võivad olla juurtes, risoomides või mugulates.


Käty Gavriilidis

Käty Gavriilidis (varem Käty Aasmäe; sündinud 9. veebruaril 1986) on eesti kunstipedagoog.

Aastal 2005 lõpetas ta Jõgeva Gümnaasiumi ja 2004 Jõgeva Kunstikooli. 9. veebruarist 2006 töötas ta Jõgeva Kunstikoolis õpetajana. Aastal 2006 asus õppima Tallinna Ülikoolis kunstiõpetust.

Käty elab Küprosel Limassolis.


Assaku

Assaku on alevik Harju maakonna Rae vallas. Alevik koosneb peamiselt eramajadest, kuid on ka ridamaju ja mõned korterelamud.

Esimest korda on Assakut kirjalikult mainitud Taani hindamisraamatus Assuncauæ nime all 1241. Kuni 1970. aastatel toimunud kohanimede reformini tunti Assaku põhiosa (Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest läänes) Lehmja nime all, Assakuna tunti maanteest ida poole jäävat Assaku ladude piirkonda. Samuti jäi umbes aleviku piirkonda ajalooline Jagumäe (Jaagumäe) küla.

Lehmja nimi on olnud üpris "veniv" mõiste, ulatudes Assakult Jürini (Lehmja mõis, Lehmja tammik). Pärast kohanimede reformi kinnistati Lehmja küla nimetus üsna lagedale vähese asustusega alale Assaku ja Pildiküla vahel.

Assaku Nõiakivi on teadaolevalt suurima lohkude arvuga (405 inimkäeliselt süvendatud lohku) kultuskivi Euroopas.

Assakul asub lasteaed (endine Lehmja Põhikool), mis kuulub Peetri Lasteaed-Põhikooli alla.


Lagedi

Lagedi on alevik Harju maakonna Rae vallas.

Kohalik kool alustas tegevust 1785. aastal ning kannab praegu Lagedi põhikooli nime. Aleviku keskusehoones tegutseb Lagedi raamatukogu.

Lagedil on elanud kunstnik ja loodusteadlane Ott Kangilaski. Lagedil asus ka Voldemar Pätsi suvekodu, kus praegu on Eesti Vabadusvõitluse muuseum.

Alevikku läbib Tallinna–Tartu raudteeliin, millel asub Lagedi raudteejaam.

8. augustil 2007 avas AS Rudus Eesti Lagedil Eesti suurima betoonitehase.


Aruvalla

Aruvalla on küla Harju maakonna Rae vallas. Küla asub Tallinnast 25 km kaugusel Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ääres.

Aruvalla küla läbib Vaida–Urge tee ning saab alguse Aruvalla–Jägala tee.

Aruvallas asus kunagine Aruvalla mõis.

Külas on mitmeid arheoloogiamälestisena arvele võetud kultuskive. Külas on ka muistne asulakoht koos rauasulatuskohana.

Aruvallas tegutseb Ingvar Villido juhitav teadlikule muutumisele ja joogale suunitletud Lilleoru keskus.


Järveküla (Rae)

Järveküla on küla Harju maakonna Rae vallas.

Posti sihtnumber on 75304.

10.07.2013 moodustati Järveküla küla kaguosast ja Kurna küla põhjaosast eraldatud alale uus küla - Uuesalu küla.


Kopli (Rae)

Kopli on küla Harju maakonna Rae vallas.

Kopli küla asub Tallinna kesklinnast umbes 17 km kaugusel.

Küla ümbritsevad Lagedi, Ülejõe, Loo, Kadaka ja Saha külad.

Külast umbes 200 m läänes voolab Pirita jõgi.

Koplis elab 01.01.19 andmete järgi 429 inimest. Allpool on toodud välja ka tabel, mis näitab elanikkonna arvu muutust viimase 61 aasta jooksul.

Küla pindala on 315 hektarit.

Rahvastiku tihedus on Kopli külas 136.1 inimest/km2, mis on kõrgem kui Rae valla keskmine ( 95.2 in/km2).

Koplis asub Eesti Vabariigi kaitse all olev geodeetiline punkt.

Küla posti sihtnumber on 75321.


Kurna

Kurna on küla Harju maakonna Rae vallas. Kurnas asus Kurna mõis (Cournal).

10. juulil 2013 moodustati Kurna küla põhjaosast ja Järveküla küla kaguosast eraldatud alale uus küla – Uuesalu küla.

Kurnas asub kaubanduspark Kurna Park.


Lehmja

Lehmja on küla Harju maakonna Rae vallas. Alates 2003. aastast asub Põrguvälja teel ASi Kalev uus nüüdisaegne tootmiskompleks.


Katia Krafft

Katia Krafft (sünninimi Catherine Conrad; 17. aprill 1942 Soultz-Haut-Rhin – 3. juuni 1991 Unzen) oli prantsuse vulkanoloog.

Koos oma abikaasa Maurice Krafftiga pildistas ja kirjeldas ta üle 100 vulkaanipurske üle maailma.

Suvel 1991 hukkusid mõlemad Kyūshū saarel Unzeni vulkaani purset dokumenteerides.


Pajupea

Pajupea on küla Harju maakonna Rae vallas.

Külas asub Aruküla kalmistu ja kultuurimälestiseks tunnistatud ohverdamiskoht Taaralaskemägi.

Küla kuulus Jüri kihelkonda ja Kurna valda ning Rae valda.


Peetri (Rae)

Peetri on alevik Harju maakonna Rae vallas. Piirneb Tallinna linnaga.

Peetri tuumik paikneb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest läänes, kuid aleviku koosseisu kuulub ka maanteest itta jääv Rae valla koosseisu kuuluv Mõigu piirkond. Aleviku pindala on 4,60 km², rahvastiku tihedus 1133 in/km².


Seli (Rae)

Seli (kutsutud ka Selimäe) on küla Harju maakonnas Rae vallas. See on ahelküla tüüpi küla, mis paikneb 3,5 km pikkuse ahelana piki Vaida-Pajupea teed (kõrvaltee 11201).

Ajaloolised talukohad on Kivi, Majaka, Lepiku, Jaki, Ratassepa, Uustalu, Seli, Siili (kunagine Parmu), Üüdiku, Pilli, Värava, Kopli, Võsu, Tiidu, Rebase, Kalda, Nonni, Raudsepa, Sassi, Augu, Tosna, Lauri, Jaagu, Loovälja, Pearna (ehk Päärna), Vapra, Pohla, Karjatse (nimekiri ei pruugi olla lõplik).

Osad neist ajaloolistest Seli küla talukohtadest kuuluvad praeguse haldusjaotuse järgi naaberkülade alla (näiteks Vapra kuulub Limu alla, Majaka ja hävinenud Karjatse kuuluvad Suuresta alla), mõned on restitutsiooni käigus omanike poolt ümber nimetatud (nt Värava on tänapäeval Vääri, Koplist on saanud Kople, Võsu on tänapäeval Võsumäe).

Küla halduspiires paikneb õõtsikuga ümbritsetud Limu järv, idapiiriks on Leivajõgi. Limu järve ühendab Leivajõega Trummi kraav.

Küla Vaida-poolses osas paikneb Seli karjäär, kus AS Kiviluks kruusa kaevandab. Seoses kaevandamisega on tekitatud mitu kunstlikku tiiki.

1844 ilmunud maakaardil "Generalcharte von Ehstland" on küla nimena märgitud Sellimae. Aastal 1881 ilmunud maakaardil "Karte von Ehstland" on küla nimeks märgitud Selli. 1883. aastal ajalehe Olevik lisana välja antud ühel esimesel eestikeelsel Eestimaa kaardil on küla nimeks märgitud samuti Selli.


Soodevahe (Rae)

Soodevahe on küla Harju maakonna Rae vallas.

Külast läände jääb Tallinna lennujaam, põhja Väo karjäär ja lõunasse Rae raba.

Küla läbib Tallinna–Lagedi tee, millega paralleelselt kulgeb raudtee. Küla idapiir jookseb mööda Tallinna ringteed.

Soodevahe külas asub Coop Ühiskaubandusmuuseum.

Arheoloogiamälestistest jääb küla piiresse mitu kultusekivi ja kaks asulakohta.


Suursoo küla

Suursoo küla on Harjumaa aasta küla 2018, asub Harju maakonna Rae vallas.

Külast voolab läbi Leivajõgi ja seal asub Jägala–Pirita kanal. Osaliselt jääb Suursoo territooriumile küla idaosas paiknev Paraspõllu looduskaitseala.

Suursoo külas on aktiivne kogukond ja toimekas külaselts.


Liechtensteini valitsusjuhtide loend

Liechtensteini valitsusjuhtide loend esitab Liechtensteini valitsusjuhid alates esimese valitsuse moodustamisest 2. märtsil 1921.

Varasemad täitevvõimu teostajad Liechtensteinis, kes olid vürstide kohapealsed esindajad, on ära toodud Liechtensteini maafoogtide loendis ja Liechtensteini maa-administraatorite loendis.

FBP – Progressiivne Kodanikepartei (Fortschrittliche Bürgerpartei in Liechtenstein)

VP – Rahvapartei (Volkspartei)

VU – Isamaaline Liit (Vaterländische Union)


Suursoo

sood Suursoo (ka Läänemaa Suursoo), soo Läänemaal Suursoo, soo Järvamaal Suursoo (ka Määsovitsa soo), soo Põlvamaal (osaliselt ka Venemaal) Arukülä Suursoo Emajõe Suursoo on suuruselt viies soostik Eestis Maidla Suursoo Suru Suursoo ehk Kõnnu Suursoo Suursoo on soo Naissaarel.

Hara Suursoo ehk Hara soo Rõuge Suursoo ehk Põdrasuu Suursoo Pärnumaal ehk Pööravere soo

Suursoo-Leidissoo

looduskaitsealad Emajõe Suursoo maastikukaitseala Läänemaa Suursoo maastikukaitseala

külad Suursoo, küla Rae vallas Harju maakonnas Suursoo, endine küla Pärnumaal

järved Suursoo Saarjärv ehk Suursoo järv ehk Sanksaarõ järv Suursoo Umbjärv Suursoo laugas Suursoo turbakarjäär

isikud Toivo Suursoo, jäähokimängija


Sidekude

Sidekude on mesodermaalne kude, mis saab pärineb embrüonaalsest mesenhüümist. Mesenhüüm on algeline sidekude, mis areneb põhiliselt keskmisest lootelehest ehk mesodermist. Väike osa mesenhüümist võib pärineda neuroektodermist. Mesenhüüm täidab vaheruumid elundite vahel ja tungib igasse arenevasse elundisse. Teisisõnu liiguvad embrüos asuvad mesodermist diferentseerunud rakud arenevate elundite ümber ja nende sisse. Mesenhüüm diferentseerub sidekoe alaliikideks ehk tüüpideks.

Sidekude koosneb rakkudest ja ekstratsellulaarsest maatriksist. Erinevalt teistest koetüüpidest (epiteel-, lihas- ja närvikude), mis koosnevad peamiselt rakkudest, on ekstratsellulaarne maatriks sidekoe peamine koostis. Ekstratsellulaarne maatriks koosneb erinevatest kiududest ehk fibrillidest (näiteks kollageen ja elastiin) ja amorfsest põhiainest. Põhiaine koosneb peamiselt mittekollageensetest valkudest glükoosaminoglükaanidest ehk GAG-dest. Glükoosaminoglükaanid on kõrgmolekulaarsed ühendid, mis esinevad sulfateeritud vormidena, ja koos valkudega kannavad nimetust glükoproteiinid. Põhiaine sisaldab ka proteoglükaane ja mittesulfateerunud hüaluroonhapet.


Lihaskude

Lihaskude on loomorganismide kokkutõmbumisvõimelistest pikkadest lihasrakkudest koosnev kude, mille ülesanne on organismi liigutustalitlused.


Kaljuronimise raskuskategooriad

Kaljuronimise raskuskategooriad on mõeldud raja raskuse edasiandmiseks mingi konkreetse süsteemi kaudu. See muudab rajad ja marsruudid omavahel võrreldavaks ja annab võimaluse otsustada raja jõukohasuse üle. Valdav osa vabaronimise süsteeme põhineb vaid raja tehnilise raskuse hindamisel ehk sellel, kui rasked on raja läbimiseks tehtavad liigutused ja kui palju energiat raja läbimine nõuab. Osad skaalad, näiteks brittide oma, annavad infot ka raja ohtlikkuse ja julgestusvõimaluste kohta.

Numbriline skaala iseenesest ei näita, millest konkreetselt raja raskus tuleneb. Selle järgi ei ole võimalik kindlaks teha, kas raja kategooria tuleneb vaid ühest-kahest liigutusest (rajal on konkreetne crux ehk raskeim koht) või on rada kogu ulatuses suhteliselt ühtlase raskusega. Viimasel juhul on raja kategooria mõnedes süsteemides kõrgem kõige raskemale liigutusele vastavast, kuna raja läbimine nõuab rohkem pingutust.

Üldlevinud viis radadele kategooria omistamiseks on see, et esmaläbija annab rajale oma hinnangu ja järgmised ronijad kas kinnitavad kategooriat või pakuvad muu variandi. Lõplikult sõltub raja kategooria seega enamuse hinnangust. See tähendab, et rada tundub antud raskusega "keskmisele" inimesele. Pikkadele või lühikestele võib rada olla tunduvalt kergem või raskem, aga see ei muuda raja "tegelikku" kategooriat.

Erinevates ronimispaikades võivad ka samas süsteemis olevad sama kategooriaga rajad olla tegelikult üsnagi erinevad. See tuleneb kohalikest tavadest ja "suhtelisest" kohalikust süsteemist. Radu hinnatakse võrreldes neid teiste radadega antud piirkonnas ja kui süsteem on juba hakanud "ujuma", siis on ka uutele radadele antud hinnangud selles suhtelises süsteemis. Taolisest konnatiigi-efektist päästab ronijate liikuvus ja tahe külastada erinevaid piirkondi. See välistab väga ebakohaste kategooriate andmise.

Eri tüüpi rajad on samuti üheks segaduste allikaks. Kaks rada, millest üks on pragu liivakivis ja teine puhas seinarada taskutega lubjakivil, võivad olla sama kategooriaga. Inimene, kes on tugev üht tüüpi ronimises, ei pruugi aga sugugi olla sama hea ja ronida sama raskeid radu ka teist tüüpi kaljudel. Seega tundub üks teisest tunduvalt raskem.

Viimasel ajal on mõnede suurte ronimisstaaride seas hakanud levima põhimõte, et nemad oma radu enam ei hinda. Peamiselt põhjendavad nad seda sooviga astuda maha suurelt numbrite tagaajamise rongilt ja ronida radu mis neile pinget pakuvad. Selle, kuidas nende uusi radu hinnata, jätavad nad fännide ja teiste ronijate otsustada. Palju on juttu olnud sellest, et raskeimate radade puhul on kategooriate vahed kokku surutud ja sellest tingituna on rajad lahjemad kui nad "ideaalis" olema peaksid. Seda on osaliselt põhjustanud esmaläbijate alateadlik soov oma radu kõrgemalt hinnata, väljendada seda tohutut pingutust mis nad raja läbimiseks on teinud. Samas tuleb tihtipeale ette, et need rajad hinnatakse järgnevate ronijate poolt kiiresti kergemaks.


Ämari

Ämari on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus Ämari Vasalemma valda.

Ämaris asub Ämari lennubaas.

Ämarit on esimest korda mainitud "Taani hindamisraamatus" (küla nimega Hemaeri). 1413. aastal mainitakse praeguse aleviku kohal olnud küla Happemat, mis müüdi Padise kloostrile. Aastast 1592 on teada küla järgi nimetatud Ämari mõis (Happtmatt, hiljem Habbinem); küla ennast küll nimetati Suurkülaks.


Lemmaru

Lemmaru on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus Vasalemma valda.

Küla territooriumil asub Vasalemma raudteejaam.


Veskiküla

Veskiküla on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas asub Valgma talu kalmistu.

Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Vasalemma valda.


Teabenõue

Teabenõue on teabenõudja poolt avaliku teabe seaduses sätestatud korras teabevaldajale esitatud taotlus teabe saamiseks.

Teabenõue puudutab asutuses olemas oleva dokumendi või muu teabe (nii paberil kui digitaalkujul) väljastamist. Teabenõudega võib küsida näiteks terve dokumendi sisu või ka vaid selle väljavõtteid. Lisaks võib teabenõudega küsida väljavõtteid mingist andmekogust või andmestikust. Seda eeldusel, et vastamiseks ei tule luua uut teabe sisu.

Teabenõude on ka isiku pöördumine asutuse poole, milles isik soovib saada teavet mingi dokumendi olemasolu või selle puudumise kohta ja millele on võimalik vastata "jah" või " ei" vormis.

Teabevaldaja peab teabenõudele vastama 5 tööpäeva jooksul.


Paul Johansen

Paul Johansen (10. detsember (vkj) / 23. detsember) 1901 Tallinn – 14. aprill 1965 Hamburg) oli taani päritolu Eesti ja Saksa ajaloolane.


Benedictus XV

Benedictus XV (Giacomo Giambattista della Chiesa, 21. november 1854 – 22. jaanuar 1922) oli paavst 1914–1922. Ta oli 258. paavst.

Giacomo della Chiesa sündis 21. novembril 1854 Genova eeslinnas Peglis markii Giuseppe della Chiesa (1821–1892) ja Giovanna Migliorati (1827–1904) peres. Ta ristiti 22. novembril 1854 Nostra Signora della Vigna kirikus. Tema isapoolsest suguvõsast pärines kardinal Gianpaolo della Chiesa, emapoolsest suguvõsast pärinesid paavst Innocentius VII ja kardinal Giovanni Migliorati.

Della Chiesa õppis Genova ülikoolis õigusteadust ja omandas 2. augustil 1875 doktorikraadi. Ta jätkas 16. novembril 1875 oma õpinguid Roomas Capranica kolleegiumis ja seejärel Gregoriuse ülikoolis. Della Chiesa ordineeriti 21. detsembril 1878 preestriks kardinal Raffaele Monaco La Valletta poolt. 1878–1882 õppis ta Accademia dei Nobili Ecclesiastici akadeemias. 1879 kaitses ta teoloogiadoktori kraadi ja omandas 1880 doktorikraadi kanoonilise õiguse alal.

Della Chiesa tegutses paavsti diplomaatilises teenistuses. Ta osales 1885 paavstliku delegatsiooni koosseisus, mille ülesandeks oli vahendada Saksamaa ja Hispaania vahelist tüli Karoliinide üle. Ta organiseeris kooleraepideemia ajal toimeabi. Della Chiesa tegutses professorina Accademia dei Nobili Ecclesiastici akadeemias. Ta rajas 1901 Püha Hieronymuse Seltsi.


Merab Mamardašvili

Merab Mamardašvili (gruusia მერაბ მამარდაშვილი; vene Мераб Константинович Мамардашвили; 15. september 1930 Gori – 25. november 1990 Moskva, Vnukovo lennujaam) oli gruusia filosoof.


Metsasarv

Metsasarv (itaalia corno) on vaskpuhkpill. Metsasarve otsene eelkäija oli jahisarv, mille särav kõla sarnanes trompeti omaga. Ajapikku muutus sarve huuliku ja kõlalehtri ehitus ning pilli tämber omandas pehmema värvingu.

Tänapäeval kasutatav metsasarv näeb välja toredasti rõngasse ja sõlme keeratud pika toruna. Metsasarve hoitakse mängimisel käes üpris eriliselt: sõrmistel mängitakse vasaku käega, parem käsi asub vähem või rohkem kõlalehtri sees. Parema käega toetatakse pilli, mahendatakse tooni ja täpsustatakse häälestust. Metsasarve eelkäijateks on loomade sarvedest ja puust valmistatud jahisarved. Edaspidi hakati neid valmistama metallist ja toru painutati täisringiks.

Metsasarve toru pikkus on umbes 4 meetrit ja kõlalehtri läbimõõt 30 sentimeetrit. Õhusamba pikkuse muutmiseks on metsasarvel kolm või neli ventiili. Metsasarvel on koonushuulik.

Metsasarve ulatus on umbes 4 oktavit. Et tegemist on F-pilliga, siis kõlab see kvint madalamalt kui noodis kirjas. Noodid kirjutatakse üles peamiselt viiulivõtmes, madalamad ka bassivõtmes. Metsasarv on transponeeriv pill, see tähendab, et tema noodid ei kõla sellel kõrgusel, nagu need kirjas on. Tänapäevases orkestris kasutatakse peamiselt F- ja B-pille, neist esimene kõlab kvindi ja teine suure sekundi võrra madalamalt kui noodikirjas. Tänapäeval valmistatakse valdavalt nn topeltsarvi, milles on ühendatud mõlema varem kasutusel olnud metsasarve võimalused. Sellega on kadunud vajadus kasutada kahte instrumenti.


Edvard Munch

Edvard Munch (12. detsember 1863 – 23. jaanuaril 1944) oli norra kunstnik, keda peetakse ekspressionismi rajajaks maalikunstis.


Kiuruvesi linn

Kiuruvesi on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Naabervallad on Iisalmi linn, Pielavesi vald, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä vald ja Vieremä vald.

Kiuruvesi vald asutati 1873. aastal, linnaks nimetati 1993. aastal.

Kiuruvesi on Soome suurim piima- ja loomalihatootja.


Suonenjoki linn

Suonenjoki on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.

Suonenjoki alev nimetati linnaks 1977. aastal.

Suonenjoki on tuntud maasikakasvatuse poolest.


Jennifer Aniston

Jennifer Aniston (sündinud 11. veebruaril 1969 Californias Sherman Oaksis) on ameerika näitleja ja režissöör. Ta on saanud Emmy ja Kuldgloobuse.

Tema tuntuim roll on Rachel Green aastatel 1994–2004 eetris olnud USA komöödiasarjas "Sõbrad".


Anjalankoski

Anjalankoski oli linn ja omavalitsusüksus Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Asus Kymijoki ääres Kouvolast 17 km lõunas. 1. jaanuaril 2009 liitusid Anjalankoski, Kouvola, Elimäki vald, Valkeala vald, Jaala vald ja Kuusankoski üheks omavalitsusüksuseks, mille nimeks sai Kouvola linn.

Linna jalgpalliklubi MyPa mängib hooajal 2008 riigi kõrgliigas.

Anjalankoski asutati 1975. aastal, kui Anjala ja Sippola vald ühinesid. Linnaks sai see 1977. aastal.

Sõpruslinn Eestis oli Sindi.


Imatra linn

Imatra on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes, Lõuna-Karjala maakonnas.

2020. aasta 31. jaanuari seisuga oli linna elanike arv 26 509.

Imatra alev asutati 1948. aastal, linnaõigused sai 1971.

Imatra lähedalt saab alguse Vuoksi jõgi, millel asub Imatra kosk.

Linna suurim tööandja on metsatööstusettevõte Stora Enso.

Juuli viimasel nädalal korraldatakse Imatras rahvusvahelist Black & White Theatre Festivali (Mustan ja Valkoisen Teatterifestivaali).

Imatra naabervallad on lõunas Lappeenranta linn ja põhjas Ruokolahti vald. Idas piirneb ta Venemaaga.

Imatra asub Riigitee 6 (Valtatie 6) ääres. Seal asub raudteejaam, kus peatuvad kõik Helsingi ja Joensuu vahel sõidavad reisirongid.


Surnud 30. detsembril

''Siin loetletakse 30. detsembril surnud tuntud inimesi.

1664 – Andreas Virginius, Eestimaa piiskop 1691 – Robert Boyle, iiri filosoof, füüsik ja keemik 1913 – Mihkel Aitsam, eesti talupoeg 1919 – Georg Stude, baltisaksa päritolu Eesti kondiiter 1934 – Monika Hunnius, baltisaksa laulja, laulupedagoog ja kirjanik 1938 – Alfred Kivi, eesti kunstnik 1938 – Sergei Mamontov, vene ja eesti kontsertmeister ja pedagoog 1942 – Leopold Tuul, Eesti sõjaväelane 1942 – Ants Viirmaa, Eesti poliitik 1944 – Romain Rolland, prantsuse kirjanik 1946 – Paul Parmakson, eesti arstiteadlane 1949 – Leopold IV, Lippe vürst 1950 – William Burch, USA jäähokimängija (ründaja) 1959 – Wacław Grzybowski, Poola poliitik ja diplomaat 1960 – Ernests Birznieks-Upītis, läti kirjanik 1966 – Anton Starkopf, eesti skulptor 1968 – Trygve Lie, Norra poliitik, esimene ÜRO peasekretär 1970 – Sonny Liston, USA poksija, raskekaalu maailmameister 1971 – Rudolf Piho, eesti arst 1975 – Hermann Paul Müller, Saksamaa mootorisportlane 1976 – Rudolf Fischer, Šveitsi autovõidusõitja 1977 – Hugo Laur, eesti näitleja 1979 – Richard Rodgers, USA helilooja 1980 – Osvald Lokk, Eesti sõjaväelane 1981 – Nikolai Jegorov, vene päritolu Eesti näitleja 1985 – Jakov Tšadajev, NSV Liidu riigitegelane ja majandusteadlane 1997 – Harald Saarniit, eesti ajaloolane 1999 – Sarah Knauss, ameerika ülipikaealine 2002 – Eleanor J. Gibson, Ameerika psühholoog 2005 – Valdo Heinla, eesti kaugsõidukapten 2006 – Anthony Lambton, Suurbritannia poliitik 2006 – Donald Murray, USA ajakirjanik 2006 – Şaddām Husayn, Iraagi president 1979-2003 2006 – Michel Plasse, Kanada jäähokimängija (väravavaht) 2006 – Ron Fineman, USA ajakirjanik 2007 – Willie Robinson, USA bluusilaulja 2007 – Jorge Machiñena, Uruguay poliitik, parlamendi alamkoja esimees 1996–1997 2008 – Santee Cleveland Cureton, USA vaimulik 2008 – Riita Lind-Karu, eesti kergejõustiklane, võrkpallur, treener ja ajakirjanik 2008 – Claudio Vitalone, Itaalia poliitik ja jurist 2009 – Ruth Lilly, USA filantroop 2009 – Perry Wilson, USA näitleja 2009 – Anthony A. Alaimo, USA kohtunik 2009 – Gloria Nord, USA uisutaja 2009 – Adrian Kivumbi Ddungu, Uganda piiskop 2009 – Leon Yao Liang, hiina piiskop 2009 – Peter Shirayanagi, jaapani kardinal 2009 – Philip Capice, USA filmiprodutsent 2009 – Níkos Kakaounákis, kreeka ajakirjanik 2009 – Abdurrahman Wahid, Indoneesia poliitik 2009 – Vassili Šandõbin, Venemaa poliitik 2009 – Ivan Zulueta, hispaania disainer ja filmilavastaja 2009 – Peter Corren, Kanada inimõiguslane 2009 – Vishnuvardhan, India näitleja 2009 – Rowland S. Howard, Austraalia muusik 2009 – Triantáfyllos Koukoúdis, Kreeka poliitik 2009 – Michelle Lang, Kanada ajakirjanik 2010 – Ellis Clarke, Trinidadi ja Tobago poliitik 2010 – Bobby Farrell, Aruba laulja 2013 – Sjoerd Huisman, hollandi kiiruisutaja 2016 – Justo Mullor García, hispaania roomakatoliku vaimulik 2019 – Charles Williams, Suurbritannia poliitik ja literaat 2020 – Eevi Ross, eesti pianist ja klaveripedagoog 2021 – Eino Mäelt, eesti klaasikunstnik 2021 – Reet Sool, eesti kirjandusteadlane ja luuletaja 2022 – Barbara Walters, Ameerika Ühendriikide ajakirjanik ja meediategelane

Detsember, 30.


Seyðisfjörður

Seyðisfjörður on vald Islandi idaosas Austurlandi piirkonnas.

Valla peamised sissetulekuallikad on turism ja kalandus.

Sellel on üks sõpruslinn, Vantaa (Soome).


Eesti Turismiamet

Eesti Turismiamet oli valitsusasutus, mis tegutses aastatel 1990–2000 mitme Eesti ministeeriumi valitsemisalas.

2001. aastal võttis Turismiameti ülesanded üle Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Turismiagentuur.

Amet tegeles eeskätt Eesti turismipoliitika valdkonnaga ja turismi arendamisega.


VAT Teater

VAT Teater on Eesti teater, mis on asutatud 1987. aastal Tallinnas. See on Eesti vanim kutseline erateater.

Teatrile panid 1987. aastal aluse Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise eriala lõpetajad, kelle eesotsas olid Aare Toikka (alates 1993 teatri kunstiline juht), Tiina Rebane (alates 1995 teatri juhatuse esimees) ja Peeter Jalakas. Teatri loomisel võeti eesmärgiks viljeleda ja arendada kultuurialast tegevust, pidades sihtrühmana silmas eelkõige lapsi ja noori.

Teater tegutseb 2022. aasta jaanuarist Tallinnas aadressil Sakala 3 asuvas teatrimajas.


Viru Eesti Selts Kalevipoeg

Viru Eesti Selts "Kalevipoeg" oli aastatel 1876–1940 Viru- ja Järvamaa haritlasi ja taluperemehi ühendav selts. Seltsi eesmärk oli rahvahariduse edendamine.

Selts asutati Michael (ka: Mihhail) Lindenbergi eestvõttel 1876. aastal Rakveres. 17. veebruaril 1876 avas selts ka eriprogrammiga Kalevipoja Seltsi 3-aastane kooli ("Kalevipoja" kool). Aastal 1880 alustas selts nädalalehe Valgus väljaandmist. Aastal 1883 seltsi hoone hävis tulekahjus ja pärast seda – 1884–1940 – töötas selts Salatsel kohaliku haridusseltsina.