Georg von Tiesenhausen

Georg von Tiesenhausen (surnud 2. oktoobril 1530) oli katoliiklik Tallinna piiskop 1525–1530 ja Saare-Lääne piiskop 1527–1530.

Georg von Tiesenhausen pärines Riia peapiiskopkonna vasallide seast. Tema isa oli kas (Erlaa) Ērgļi mõisnik Detlef von Tiesenhausen või Vietalva mõisa (Fehteln) isand Christoffer von Tiesenhausen.

Ta immatrikuleeriti 1515 Rostocki ülikoolis ning sai sealt aprillis 1517 magister artium'i kraadi. Ta oli Saare-Lääne toomhärra, 5. märtsil 1523 on teda teadaolevalt esmakordselt nimetatud toompraostiks, kellena teda on nimetatud ka 1525. aastal. Lisaks oli Tiesenhausen ka Tallinna toomhärra.

17. märtsil 1525 valiti Tiesenhausen Tallinna piiskopiks, paavst kinnitas ta ametisse 21. juulil 1525; siis oli ta veel ka Saare-Lääne toompraost. 4. mail 1527 valiti ta ka Saare-Lääne piiskopiks, paavst kinnitas ta piiskopkonna administraatorina sama aasta 20. mail ning 30. oktoobril sai ta riigivürsti regaalid nii Tallinna kui ka Saare-Lääne piiskopina. Läänemaa rüütelkond andis talle kuulekusvande aga alles 4. veebruaril 1528, samal ajal, kui ta laiendas märgatavalt oma vasallide privileege.

Georg von Tiesenhausen suri 2. oktoobril 1530 õhtul kella 20 paiku Kuressaares ja maeti 8. oktoobril Haapsalu toomkirikusse. Sama aasta 6. novembril andis Rooma paavst talle loa kanda korraga nii Saare-Lääne kui ka Tallinna piiskopi ametinimetust, teadmata, et ta oli juba surnud.


Reinhold von Buxhoeveden

Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1557) oli Saare-Lääne piiskop 1532–1541.

Ta oli teine Buxhoevedenide soost Saare-Lääne piiskop.

Buxhoeveden sündis tõenäoliselt 1480. aastate alguses, tõenäoliselt pärines ta Tartu piiskopkonnast. Ta immatrikuleeriti 1501. aastal Rostocki ülikooli, kus ta sai 1506. aastal bakalaureusekraadi. 1508. aastal sai ta samast ka kanoonilise õiguse magistri ja magister artiumi kraadi. Seejäel asus ta valmistuma vaimuliku karjääriks ning tal õnnestus siirduda vaimuliku kandidaadiajaks Rooma. Paraku pole teada, kaua ta seal viibis, kuid sealolemise ajal määrati ta nii Tartu kui ka Saare-Lääne toomhärraks ning hiljemalt 1519. aastal oli ta Liivimaal tagasi, kus temast sai Tartu piiskopi ja tulevase Riia peapiiskopi Johannes Blankenfeldi lähemaid abilisi. 13. novembril 1519 sai ta Saare-Lääne piiskopkonna toomdekaaniks. Järgnevatel aastatel ei viibinud ta siiski mitte Lääne-Eestis, vaid läks hoopis Blankenfeldi saadikuna paavst Leo X juurde audientsile. 1520. aasta järel tegutses ta vaheldumisi Saaremaal ja Tartus.

1527. aastal, kui Saare-Lääne piiskop Johannes IV Kievel suri, võis Buxhoevedenil olla piisavalt mõju, et lasta end valitud saada tema järglaseks, kuid ometi ei saanud temast toona piiskoppi, võimalik, et seetõttu, et teda seostati Blankenfeldi jäigalt katoliikliku poliitikaga, pealegi oli kahtlusi, et viimane soovis Liivimaad venelastele reeta. Nõnda jäi Buxhoeveden veel kolmeks aastaks toomdekaani kohale.

18. oktoobril 1530 valiti Buxhoeveden Saare-Lääne kapiitli ja rüütelkonna poolt piiskopiks, sealjuures anti Läänemaa vasallide hulgast talle kaks vastuhäält. Keiser kinnitas uue piiskopi 1531. aasta detsembris, paavsti poolt tuli kinnitus aga alles 3. augustil 1532. Kuid enne, kui Liivimaal sellest teada saadi, puhkes Saare-Lääne vaenus.

Saare-Lääne vaenuse ajal (1532–1536) võitles Buxhoeveden Läänemaale tunginud Riia peapiiskopi koadjuutori Wilhelm von Hohenzollerniga, kes püüdis ise piiskopiau endale saada. Lõpuks õnnestus Buxhoevedenil vaenus võita, kuid see tõi kaasa tõsise rahalise puudujäägi ning tülid mõjukate vasallisuguvõsadega. Seetõttu jätkusid sisevastuolud piiskopkonnas ka 1540. aastatel.

Buxhoeveden loobus ametist enne 13. juulit 1541. Sealjuures avaldas talle tugevat survet Liivi ordu. Tema järel sai ordu tahtel piiskopikoha administraatoriks Kuramaa piiskop Johann von Münchhausen.

Buxhoeveden suri enne 7. maid (võib-olla 2. mail) 1557 Koluvere piiskopilinnuses.


Johannes V (Saare-Lääne piiskop)

Johannes von Münchhausen (ka Johannes või Johann von Mönnikhusen; surnud 1572) oli Kuramaa piiskop (Johannes IV nime all) 1540–1560 ja Saare-Lääne piiskop (Johannes V nime all) 1541/1542–1560.

Tema vanavanemad olid Ludolf von Münchhausen ja Katharina von dem Busche, vanemad Johann von Münchhausen ja Anna von Wettberg. Ta sündis Hadenhausenis Mindeni lähedal. 1530. aastal põletasid Mindeni koadnikud Haddenahuseni linnuse ja võtsid Johann von Münchhausen vanema koos kolme pojaga vangi. Kas nende poegade hulka kuulus ka tulevane piiskop, pole teada.

Münchhausen oli Verdeni ja Saare-Lääne toomkapiitlite varahoidja (thesaurus või thesaurarius) ning Mindeni toomhärra. Võimalik, et 1539. aastaks oli temast saanud Kuramaa piiskopi koadjuutor. Paavsti kinnitust tal koadjuutorina aga polnud, sest 1540. aasta 10. mail nimetati teda Kuramaa elektiks ehk valitud piiskopiks. Paavst Paulus III kinnitas ta piiskopiks sama aasta 16. juulil, ehkki veel 26. jaanuaril 1541 on teda Liivimaal mainitud Kuramaa ametisse kinnitatud elektina (electus et confirmatus), mitte piiskopina. Kuramaa piiskopi ameti kõrval säilitas ta ka Verdeni varahoidja koha. Arvatavasti 26. detsembril 1540 oli ta komissar Leedu ja Liivimaa piiri reguleerimisel.

13. juulil 1541 sai ta Saare-Lääne piiskopkonna administraatoriks, samal ajal nimetati teda ka koadjuutoriks. Theodor Schiemanni järgi kinnitati 4. märtsil 1542 Paulus III poolt piiskopiks, kuid allikates nimetati teda enamasti ka edaspidi Saare-Lääne administraatoriks. Konrad Eubeli järgi kinnitas paavst Johanni Saare-Lääne piiskopiks juba 9. jaanuaril 1542.

Münchhausen müüs 1559. aasta sügisel Saare-Lääne piiskopkonna Taani kuningale Frederik II-le, kes andis selle hertsog Magnusele. Viimane omandas Johannilt ka Kuramaa piiskopkonna. 1560. aasta kevadel saabus Magnus Liivimaale ja võttis Johannilt piiskopkonnad üle. Piiskop Johann lahkus Liivimaalt ja oli 1560. aasta suvel Kopenhaagenis, seal viibis ta ka 1562. aasta suvel, sel ajal oli ta ka Verdeni toomkapiitli senior (vanim liige). 1563. aastal sai tast aga drost Rhadenis. 1565. aastal oli ta juba täielikult protestantlik jutlustaja Rehburgis ja 1566. aastal abiellus ta Mindenis Lucia Hermelingiga (teda ennast nimetati Johann von Oldeniks). Tema leske on mainitud veel 1584. aastal. Johann ise suri arvatavasti 1572. aastal, ta maeti Verdeni toomkirikusse.


Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledž

Tallinna Ülikooli Haapsalu kolledž on Tallinna Ülikooli kolledž Haapsalus.

Haapsalu kolledž on iseseisev õppe-, teadus- ja arendusasutus, mis tegutseb ülikooliseaduse ja kolledži põhikirja alusel.


Arno Rafael Cederberg

Arno Rafael Cederberg (2. juuli 1885 Tuusula, Uusimaa – 19. oktoober 1948 Helsingi) oli soome ajaloolane. Teda peetakse ka eesti kutselise ajalooteaduse rajajaks.

Cederberg sündis ühiskonnategelasest kirikuõpetaja Johan Antero Cederbegi perekonnas ning huvitus seetõttu nii religioonist kui ka ajaloost. Aastatel 1903–1905 õppis ta Helsingi ülikoolis teoloogiat, 1905–1912 aga ajalugu. 1910. aastal sai tast ajaloomagister, 1912 litsentsiaat ja 1914 doktor. 1913–1919 töötas ta samas dotsendina, kuid kui avati eestikeelne Tartu Ülikool, otsustas ta vastu võtta seal pakutud Põhjamaade ja Eesti ajaloo professori ametikoha.

Kui Cederberg 1920. aastal Eestis oma uuele ametikohale asus, oli Eestis vaid paar kutselist ajaloolast ning neistki polnud kedagi professori ametikohale sobivat, seetõttu pidi Cederberg peagi enda kanda võtma ka üldajaloo professori ametikoha. Ka uurimisasutuste võrk oli alles loomata, mitmed ajalooteemad täiesti läbi uurimata. Cederberg asus olukorda jõuliselt parandama, asutades juba 1920. aastal Akadeemilise Ajaloo Seltsi (AAS), saades ka selle esimeheks, samuti asus ta korraldama Eesti arhiivisüsteemi loomist; tema näpunäidete järgi loodi kahe keskarhiiviga süsteem, kus uuemaid dokumente hoiti Riigiarhiivis Tallinnas ning vanemaid Riigi Keskarhiivis Tartus. 1920–1924 oli ta ka Arhiivinõukogu esimees, kus käitus küllaltki autoritaarselt ning iseteadvalt, mistõttu läks eesti poliitikute ja mõnede arhiivindustegelastega tülli ning pani lõpuks oma ameti maha. Siiski jäi ta Arhiivinõukogu mõjukaks liikmeks ning võitles ka edaspidi Eesti arhiivinduse edendamise eest. Alates 1921. aastast oli Cederberg ka üks Ajaloolise Ajakirja eestvedajaid.

Aastatel 1920–1928, mil Cederberg Eestis elas ja tegutses, jõudis ta välja õpetada terve põlvkonna noori eesti ja baltisaksa ajaloolasi, kellest olulisemateks võiks pidada Hans Kruusi, Hendrik Seppa, Peeter Tarvelit, Evald Blumfeldti, Nigolas Loonet, Arnold Soomi, Jaan Konksu, Juhan Vasarat, Otto Liivi, Richard Kleisi ja Georg von Rauchi. Enamik neist tegeles Cederbergi soovitusel Rootsi aja uurimisega, mis baltisaksa ajaloolaste poolt oli varem vähest tähelepanu pälvinud. Soome, Rootsi ja teiste Põhjamaade ajaloo uurimisele pandi Eestis toona tugev alus, mis on püsinud tänapäevani (üheks silmapaistvamaks skandinavistiks võib lugeda näiteks Helmut Piirimäed, kes on Cederbergi õpilaste õpilane).

Ka pärast 1928. aastat jäi Cederberg Eestiga tihedalt seotuks, ehkki õpetas taas Helsingi ülikoolis, esialgu dotsendi, alates 1935. aastat kuni surmani aga professorina. Ta aitas korraldada Eesti ja Soome ajaloolaste päevi (1933 ja 1937) ning oli mitme organisatsiooni (Akadeemiline Ajaloo Selts, Õpetatud Eesti Selts) auliige. Oli korp! Sakala vilistlane ja üks korp! Sakala Soome koondise eestvedajatest.

Cederberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.


Mrass-Su

Mrass-Su (vene keeles Мрас-Су) on jõgi Aasias Venemaa Kemerovo oblastis.

Mrass-Su algab Abakani ahelikult. Voolab valdavalt loodesse ja põhja. Suubub vasakult Tomi Mõski linna lähedal.

Jõgi toitub eri allikatest, peamiselt aga lumesulamisveest. 1994. aastani kasutati jõge puidu transpordiks (palkide parvetamiseks).


Euroopa homaar

Euroopa homaar (Homarus gammarus) on Euroopas elav homaaride perekonda kuuluv vähk. Euroopa homaari on ameerika homaarist raske eristada, nende olulisimaks erinevuseks on geograafiline levila. Euroopa homaar on töönduses tähtis püügiobjekt.


Eripind

Eripinna all mõistetakse 1 grammi kõigi mulla koostisosade välispinna summat ruutmeetrites. Eripind sõltub mulla mehaanilisest koostisest ja huumuse- ning kolloidide sisaldusest.


Friedrich von Stackelberg

Friedrich von Stackelberg (6. jaanuar 1662 – 1710) oli Triigi mõisnik ja Rootsi sõjaväelane (rittmeister).

Friedrich von Stackelberg sündis Triigi mõisniku ja Rootsi sõjaväelase Johann von Stackelbergi (1623–1701) ja Anna Sophia von Sassi (surnud 1694) pojana.

Tõenäoliselt oli tema puhul tegu 1676. aasta munsterrollis loetletud leitnant Friedrich Stackelberghiga, kes teenis ooberst Klas Johan von Baranoffi Soome ratsaväerügemendis major Gerlof von Nettelhorsti kompaniis.

Friedrich von Stackelberg suri 1710. aastal katku.


Andrus Saar

Andrus Saar (21. november 1946 Viljandi – 28. mai 2015) oli eesti sotsioloog, ajakirjandusteadlane ja meediaõppejõud.


Eesti Looduseuurijate Selts

Eesti Looduseuurijate Selts (lühenditena kasutuses Eesti LUS või ELUS; aastani 1974 Loodusuurijate Selts) on ühiskondlik loodusteaduslik organisatsioon, mis ühendab elukutselisi ja harrastusuurijaid. Seltsi peamiseks ülesandeks on uurida Eesti loodust, edendada loodusetundmist, anda välja selleteemalisi publikatsioone ning edendada Eesti loodushoidu ja -haridust.

Eesti Loodusuurijate Seltsi alla kuulub arvukalt erialaseid sektsioone, allüksuseid, mida võrdsustatakse sektsioonidega, ja komisjone. Erialane töö toimub valdavalt sektsioonides.

Seltsil on oma maja, mis asub Tartus W. Struve 2. Sellesse asuti aastal 1989. Raamatukogu toodi üle aastal 1994.

Eesti Looduseuurijate Seltsi raamatukogus asub üle 150 000 trükise. Raamatukogu peamine spetsiaalsus on Eesti loodust käsitlev kirjandus.


Eesti Looduskaitse Selts

Eesti Looduskaitse Selts (lühend ELKS) on Eesti suurim looduskaitseorganisatsioon.

Selts asutati 4. novembril 1966 Jaan Eilarti ettevõttel.

Seltsi eesmärk on kooskõlastada looduse ja ühiskonna suhet, väärtustada rahvuslikku kultuuripärandit, edendada ja propageerida jätkusuutlikku arengut, looduskasutust ja maastikuhooldust ning suurendada inimeste keskkonnateadlikkust. Seltsi ülesandeks on kujunenud ka loodus- ja kultuuriobjektide kaitse ja hooldus.

2020. aasta seisuga on Eesti Looduskaitse Seltsil 25 osakonda.

Alates 2013. aastast valib Eesti Looduskaitse Selts aasta loodusesõbra.


Eesti Terioloogia Selts

Eesti Terioloogia Selts (lühend ETS) on Eesti Looduseuurijate Seltsi iseseisev allüksus, mis ühendab elukutselisi ja harrastusteriolooge.

Selts asutati 1980. aastal. Seltsi ülesanne on edendada (Eesti) imetajate uurimist ja välja anda sellealaseid publikatsioone. Selts annab 1982. aastast välja mitteperioodilist väljaannet "Eesti ulukid". Alates aastast 2013 on ETS osalenud aasta looma valimisel ning tegevuste elluviimisel

Seltsi esimees on 2021. aastast Oliver Kalda.


Mõski

Mõski on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Tomi ja Mrass-Su jõe ääres Novokuznetski–Abakani teel. On asutatud aastal 1826, linnaõigused sai 1956. aastal. Linnas on kaks raudteejaama, raudteevaksal ja autobussijaam. Linn on seotud peaaegu kõikide Kuzbassi linnadega.

Mõskis asub Tomi-Ussinski soojuselektrijaam.


Sammalloomad

Sammalloomad (Bryozoa ehk Ectoprocta) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad väikesed kolooniates elavad loomad. Neid kolooniate üksikisendeid kutsutakse loomikuteks.

Paljudel sammalloomadel on väline lubitoes. Sammalloomadel puuduvad ringe-, hingamis- ja erituselundid.

Vaatamata sellele, et nad on levinud kogu maailmas, eelistavad nad elutseda soojades troopilistes meredes. Tuntakse umbes 5000 sammalloomaliiki.

Eesti elab umbes 10 liiki sammalloomi.


Pärgussid

Pärgussid (Phoronida) on loomade hõimkond, kuhu kuulub kaks perekonda 20 liigiga.

Pärgusse on leitud kõikidest ookeanidest ja meredest (välja arvatud polaarmered). Enamikul liikidel on lai levila, osa liike on kosmopoliitsed. Enamasti elavad nad kuni 70 meetri sügavusel merepõhjas, mõned liigid kuni 400 meetri sügavusel.

Pärgusside eluiga on umbes 1 aasta. Adultsed isendid eritavad kitiinist torukese, milles ka elavad.

Pärgussidel on veresooned ja algeline närvisüsteem.


Juhan Aul

Juhan Aul (aastani 1931 Juhan Klein; 15. oktoober 1897 Are vald – 29. august 1994 Tartu) oli eesti antropoloog, zooloog ja eugeenik.

19. märtsil 1938 kaitses ta oma doktoriväitekirja "Lääne-Eesti maakondade eestlaste antroplooogilisi tunnuseid ja tõuline kuuluvus".

Ta tegeles varakult teaduskirjanduse tõlkimisega, näiteks koos Juhan Karuga (1897–1923) tõlkis ta eesti keelde tähtsa Eduard Strasburgeri botaanikaõpiku ("Botaanika õpperaamat", ilmus 1926).

Tegeles eestlaste kehaparameetrite mõõtmisega, rajas füüsilise antropoloogia uurimisrühma. 1982. aastal ilmus uurimus "Eesti kooliõpilaste antropoloogia". Koos Kalju Paaveri ja Harry Lingiga kirjutas raamatu "Eesti NSV imetajad" (Tallinn, 1957).

Juhan Aul töötas Tartu Ülikooli õppejõuna kuni 1970. aastateni.


Kalju Paaver

Kalju Paaver (16. detsember 1921 Peetri vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 18. märts 1985 Tartu) oli eesti zooloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1969). Tema uurimivaldkonnaks olid faunistika, osteoloogia, loomade morfoloogia ja evolutsiooniõpetus.


Harry Ling

Harry Ling (18. veebruar 1928 – 16. aprill 1984) oli eesti zooloog (terioloog) ning jahindusteadlane, koos Juhan Auli ja Kalju Paaveriga raamatu "Eesti NSV imetajad" autor.

Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1952 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina.

Ta oli Eesti Jahimeeste Seltsi asutajaid 1967. aastal.


Vassili Golovnin

Vassili Mihhailovitš Golovnin (vene keeles Василий Михайлович Головнин; 19. aprill (vkj 8. aprill) 1776 Rjazani kubermangu Gulõnki küla, praegu Rjazani oblasti Starožilovski rajoon – 11. juuli (vkj 29. juuni) 1831 Peterburi) oli vene meresõitja ja maadeavastaja, viitseadmiral ja Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1818).

Golovnin sündis vanas, aga vaesunud aadliperes. Isa ja vanaisa olid teeninud Preobraženski polgus, kuhu tolle aja tavade kohaselt pandi kirja ka 6-aastane Vassili Golovnin, esialgu seersandina. Tema vanemad surid siis, kui ta oli veel väike.

Seejärel määrati ta Merekorpusse. 1790. aasta mais-juunis osales ta gardemariinina laeval "Ne tron menja" sõjas Rootsi vastu ja teda autasustati medaliga. 1792 lõpetas ta merekorpuse, aga alaealisuse tõttu jäeti ta kooli veel üheks aastaks, mida kasutas kirjanduse, ajaloo ja füüsika õppimiseks.

1793 ülendati ta mitšmaniks ja sellest ajast oli ta katkematult rännakutel välismaal. 1799 osales ta dessandis ja sellele järgnenud lahingutes Hollandis. 1801–1805 viibis ta Suurbritannias, kuhu saadeti teenima inglise laevadel. Seal viibis ta admiralide Cuthbert Collingwoodi, William Cornwallise ja Horatio Nelsoni alluvuses.

Teenistuse lõppedes kirjutas ja avaldas ta raamatu "Sõjalaevastiku päevased ja öised signaalid", mida Venemaa laevastik kasutas 24 aastat.

1806 määrati ta luubi "Diana" komandöriks. "Diana" oli tavaline metsaveolaev, mis Golovnini juhendamisel ehitati ümber luubiks, väikeseks kolmemastiliseks purjelaevaks. Golovnin oli siis leitnandi auastmes ja Venemaa ajaloos polnud veel ette tulnud niisugust olukorda, kus nõnda madala aukraadiga isikule oleks usaldatud purjelaeva käsutamine, mis oleks sõitnud kaugemale Läänemerest. Kuid austusest Golovnini kogemuste ja teadmiste vastu taganes mereministeerium sellest reeglist. Venemaa valitsus saatis "Diana" ümbermaailmareisile, mille peamine eesmärk oli kaardistada Vaikse ookeani põhjaosa, mille rannik kuulus tollal Venemaale nii Aasias kui Ameerikas. Ühtlasi pidi laev mitmesuguseid materjale Ohhotskisse toimetama.

"Diana" asus teele Kroonlinnast 25. juunil 1807. 27. veebruaril 1808 möödus ta Tristan da Cunhast ja 20. aprillil 1808 jõudis Lõuna-Aafrikas olevasse Simon's Porti sadamasse, mis tänapäeval asub Kaplinna maa-alal. Seal sai meeskond teada, et Venemaa on vahepeal astunud liitu Prantsusmaaga ja sõtta Suurbritanniaga ning seetõttu pidasid sadamavõimud laeva kinni, kuigi "Dianal" oli Suurbritannia valitsuse eriluba. Kaplinn saatis järelepärimise Londonisse, mida laevaga tegema peaks, aga aasta jooksul vastust ei saabunud, kuni oli selge, et vastust ei tulegi.

16. mail 1809 põgenes "Diana" koos meeskonnaga, kasutades ära halba nähtavust ja soodsat tuult. On ka arvatud, et kohalikel võimudel sai küllalt sellest, et nad peavad vangivõetud meeskonda ülal pidama, ning organiseerisid selle põgenemise ise või vähemalt vaatasid sellele läbi sõrmede.

1810 jõudis Golovnin Kamtšatkale, lõpetades selle reisi. 1819 kirjutas ta oma reisist raamatu "Reis luubil "Diana" Kroonlinnast Kamtšatkale".

1811 kästi Golovninil uurida Kuriili ja Šantari saari ning Tatari väina rannikut. Kunaširi saare lähedal pidas Jaapani merevägi tema ja ta kaaskonna kinni, süüdistas neid spionaažis ja hoidis neid üle kahe aasta vangis. Selle aja jooksul õppis Golovnin jaapani keelt ja kultuuri. Pärast vabanemist avaldas ta 1816 oma kogemused vangistuses raamatuna, milles suhtus jaapanlastesse austusega, kujutades neid intelligentsete, patriootlike ja vääriliste vastastena.

1817–19 oli Golovnin sõjalaeval "Kamtšatka" toimunud ümbermaailmareisi juht. See laev oli juba spetsiaalselt ümbermaailmareisiks ehitatud. Selle reisi kohta kirjutas Golovnin raamatu 1822.

1821 määrati kaptenkomandöri auastmes Golovnin Merekorpuse direktori abiks ja 1823 laevastiku kindralintendendiks ehk ülemjuhatajaks. 1827 rajati Venemaa laevastikku kolm osakonda: laevaehituse, komissariaadi ja suurtükiväeosakond. Golovnin juhatas Venemaa laevastikku kuni surmani 1831. aastal ning nende 8 aasta jooksul ehitati 26 liinilaeva, 21 fregatti, 2 luupi, Venemaa 10 esimest aurikut ja arvukalt väiksemaid laevu, kokku üle 200 laeva.

Golovnin suri 1831 koolerasse, kui selle haiguse epideemia Peterburi tabas. Ta maeti Mitrofani kalmistule, mis asub tänapäeval Peterburi kesklinnas, olles üks esimesi, kes sellele kalmistule maeti (kalmistu rajatigi selles epideemias surnute matmiseks).

Vassili Golovnini järgi on nimetatud Golovnini laht Beringi meres, Golovnini vulkaan, Golovnino alev Kunaširil, Golovnini väin Kuriilides, Golovnini neem Põhja-Ameerika läänerannikul Lisburni neeme lähedal ja Golovnini mägi Novaja Zemlja saartel.


Kalamazoo

Kalamazoo on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis, Kalamazoo maakonna keskus.

Linnas asuvad Lääne-Michigani Ülikool ja Kalamazoo College.


Schengen

Schengen on asula Luksemburgis Remichi kantonis Schengeni vallas. Asub Moseli jõe ääres.

Schengen asub riigi kagutipus Saksamaa ja Prantsusmaa piiri ääres.

14. juunil 1985 sõlmiti seal lepe Belgia, Hollandi, Saksamaa, Prantsusmaa ja Luksemburgi vahel, millega need riigid loobusid piirikontrollist sisepiiridel. See pani aluse Schengeni viisaruumile.

Schengen asub viinamarjakasvatuspiirkonnas.


David Hasselhoff

David Michael Hasselhoff (sündinud 17. juulil 1952 Baltimore'is Marylandi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.

Ta on mänginud telesarjades "Knight Rider" (Michael Knight) ja "Baywatch" ning andnud välja albumeid ja singleid. Näiteks tema lugu "Looking for Freedom" juhtis singlimüügiedetabeleid Saksamaal, Austrias ja Šveitsis.


Blå Schäfer

Blå Schäfer on väliseestlastest koosnev Rootsi progressiivset rokki ja psühhedeelset rokki viljelenud bänd, mis loodi Olev Oti poolt 1971. aastal. Ansambel külastas 1975. aastal Tallinna.


Käsijalgsed

Käsijalgsed ehk brahhiopoodid (Brachiopoda) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad bentilised selgrootud. Käsijalgseid on teada umbes 4000 perekonda.

Käsijalgsed elavad varrega substraadile kinnitunult (sessiilsed). Väliskujult meenutavad nad karpe, sest mõlemal esineb kahest poolmest lubikoda. Fülogeneetiliselt pole nad aga lähedalt seotud.

Käsijalgsetel on vähearenenud veresoonkond ja närvisüsteem.


Okasnahksed

Okasnahksed (Echinodermata) on teissuusete põhikonda kuuluvate eranditult merelise eluviisiga loomade hõimkond. Okasnahkseid on leitud kõikidelt ookeanisügavustelt. Neid on kirjeldatud umbes 7000 liiki.

Keelikloomade järel on okasnahksed liigirikkuse poolest teine rühm teissuuseid.

Okasnahkseile on ainuomane tsöloomist tekkinud hiljuse- ehk ambulakraalsüsteem, mis talitleb ühtaegu nii ringe- kui hingamiselundina.


Antigua

Antigua on saar, üks Väikestest Antillidest. Pindala 280 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 405 meetrit. Kuulub Antiguale ja Barbudale.


E-raamat

E-raamat ehk digiraamat on arvutivõrgu kaudu levitatav raamat, mis on loetav e-lugeri abil, samuti nutitelefoni ja arvuti ekraanil.

Raamatukogundusliku terminina on e-raamat litsentsi alusel kasutatav või vaba juurdepääsuga digitaalteavik, milles on ülekaalus otsingut võimaldav tekst ja mis on trükitud raamatu analoog.

Niisuguseid raamatuid saab osta, osa raamatuid ka laenutada ja internetist lugeda või alla laadida.

Digiraamatuid antakse sageli välja koos paberraamatuga, kuid raamatuid on võimalik kirjastada ka ainult elektroonilisel kujul.

Laiendatud tähenduses kuuluvad digiraamatute hulka ka Internetti üleslaaditud raamatutaoliselt vormistatud lehekülgedega andmeüksused, peamiselt õppematerjalid.


Osarõhkude seadus

Osarõhkude seadus on füüsikaseadus, mille kohaselt keemiliselt inaktiivsete (üksteisega mittereageerivate) ideaalsete gaaside segu kogurõhk võrdub segu moodustavate gaaside osarõhkude summaga.

Osarõhk on rõhk, mida avaldaks gaas, kui teisi gaase segus poleks.

Reaalsete gaaside puhul kehtib seadus temperatuuridel ja rõhkudel, mis ei ole lähedased kriitilistele väärtustele ehk kriitilisele olekule.

Osarõhkude seaduse sõnastas 1801. aastal inglise loodusteadlane John Dalton.


Ürgkeelikloomad

Ürgkeelikloomad ehk poolkeelikloomad (Hemichordata) on teissuuste põhikonda kuuluv mereussi-taoliste loomade hõimkond. Üldiselt peetakse ürgkeelikloomi okasnahksete sõsarrühmaks.

Ürgkeelikloomade keha katab ripsmeline limanahk. Nende neelus asub jäik jätke, mida nimetatakse suukeelikuks – sellest ka nende nimetus.

Ürgkeelikloomad on valdavalt detritofaagid.


Ivars Godmanis

Ivars Godmanis (sündinud 27. novembril 1951 Riias) on Läti poliitik, liberaalse erakonna Läti Tee esimees. Ta oli Läti peaminister aastatel 1990–1993 (Läti Rahvarinne) ning 20. detsembrist 2007 12. märtsini 2009 (Läti Esimene Partei / Läti Tee).

Kuni 1993. aastani kuulus ta Läti Rahvarindesse.

Ivars Godmanis on lõpetanud Läti Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. 1992. aastal kaitses ta füüsikadoktori kraadi. Ta valiti seimi 1993. aastal. Ta oli rahandusminister 1998–1999 ja siseminister 2006–2007.

20. veebruaril 2009 teatas Ivars Godmanis, et astub peaministri ametikohalt tagasi.


Ants Viires

Ants Viires (kuni 28.02.1938 Veber; 23. detsember 1918 Tartu – 18. märts 2015) oli eesti etnoloog ja kultuuriloolane.


Aaron Burr

Aaron Burr, Jr. (6. veebruar 1756 Newark, New Jersey – 14. september 1836 Port Richmond, Staten Island) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ning iseseisvussõja kangelane. Ta oli USA 3. asepresident aastail 1801–1805.


George Clinton

George Clinton (26. juuni 1739 Little Britain, New Yorgi provints – 20. aprill 1812 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli New Yorgi kuberner aastail 1777–1795 ja 1801–1804 ning USA 4. asepresident 1805–1812 presidentide Thomas Jeffersoni ja James Madisoni võimul olles.


Kääriku järv

Kääriku järv (ka Käärike järv) on järv Otepää vallas, 8 km Otepääst edelas.

Kääriku järv asteseb moreenkuplitega ümbritsetud maastikul, mis kõrguvad kuni 60 m kõrgusele, kaldad on enamasti metsased. Järv on 19,8 ha pindalaga, suurim sügavus kuni 5,9 meetrit (keskmine 2,6 m).

Järve kallastel on matkarajad, kaks rendisauna, supluskohad ning väliujula koos hüppetorniga.

Järv on nõrga läbivooluga.


Elbridge Gerry

Elbridge Thomas Gerry (17. juuli 1744 Marblehead, Massachusetts – 23. november 1814 Washington) oli Ameerika Ühendriikide riigimees ja diplomaat.

Garry sündis kaheteistlapselises peres kolmanda lapsena. 14-aastaselt astus ta Harvardi ülikooli ja lõpetas selle arstina. Ta töötas oma isa laevandusäris ja sai kuulsaks võitlusega ärimaksude vastu.

Mais 1772 valiti ta britivastase valimisplatvormi alusel Massachusettsi üldkogusse. 1776–1780 ja 1783–1785 esindas ta Massachusettsit . 1787 osales ta USA põhiseaduse vastuvõtmisel ja oli üks kolmest saadikust, kes selle vastu oli ega kirjutanud sellele alla. 1789 valiti ta USA kongressi Esindajatekotta, kus ta oli 1793. aastani.

1796. aasta USA presidendivalimistel toetas ta John Adamsit ja vastutasuks määras Adams ta diplomaadiks Prantsusmaale, kuhu jäi 1798. aastani.

Ta kandideeris edutult Massachusettsi kuberneriks 1800, 1801, 1802 ja 1803. Seejärel pidas ta 7 aastat pausi ja oli viiendal katsel edukas. Ta oli Massachusettsi kuberner 1810–1812 ja alates 1813 USA 5. asepresident James Madisoni ajal. Ta suri oma ametiajal Washingtonis südamerabandusse ja on maetud kongressi kalmistule.

Gerry järgi on poliitikasse tulnud mõiste "gerrymandering", mis tähendab valimisringkondade piiride muutmist eesmärgiga soosida üht erakonda. See termin tekkis 1812, kui Gerry kandideeris tagasi Massachusettsi kuberneriks, aga teda see ei aidanud, sest teda ei valitud tagasi.

1786 abiellus ta rikka New Yorgi kaupmehe tütre Ann Thompsoniga, kes oli temast 21 aastat noorem.


Relient K

Relient K [rɛˈlaɪənt ˈkeɪ] on Ameerika muusikaline grupp Cantonist Ohios, mis loodi aastal 1998.

Nende muusika on segu alternatiivroki, pop-pungi ja kristliku roki stiilidest. Nimetatud on see kitarrist Matt Hoopesi auto Plymouth Reliant K järgi. Bänd on võitnud mitmeid auhindu, näiteks Grammy parima rokk-gospel-albumi eest 2003. aastal ning kaks Dove'i auhinda.

Kõik bändi liikmed on kristlased. Kuigi bänd on populaarne nii kristlike kui ka mittekristlike kuulajate seas, on mõned kahtlustanud, et bänd kuulub siiski ainult kristliku roki alla. Põhilaulja Matt Thiessen avaldas seda oma intervjuus:

Bänd muutus populaarsemaks 2004. aastal, kui plaadifirmalt Capitol Records ilmus nende neljas album "Mmhmm". Sellelt albumilt sai kolm TOP5 hitti kristlikule raadiole ja kaks TOP20 hitti tavalisele raadiole. Ning nende seitsme aasta jooksul viiendat albumit "Five Score and Seven Years Ago" on müüdud vähemalt 150 000 eksemplari.


Luksemburgi linnade loend

Luksemburgi linnade loend

Linna nimetus antakse Luksemburgis vallale seadusega. Osadel linnadel oli linnaõigused juba keskajast, nende õigusi kinnitati esimese halduskorraldusseadusega 24. veebruaril 1843. Aastatel 1906 ja 1907 sai veel 5 valda linnaõigused. Vastavalt seadusele 13. detsembrist 1988 on Luksemburgis 12 linna.

¹Oli linn hiljemalt aastal, mida on tabelis on mainitud; kinnitatud seadusega 24. veebruarist 1843


Gabrovo piirkond

Gabrovo piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. See asub Bulgaaria keskosas Stara planina põhjanõlval. Suuremad jõed on Jantra ja Rosica.

Piirkonnas asub arhitektuurimälestis Boženci küla ja Etara vabaõhumuuseum.


Drjanovo

Drjanovo on linn Bulgaaria keskosas, Gabrovo piirkonnas, Drjanovo valla keskus.

Linn asub Drjanovo jõe mõlemal kaldal 20 km Gabrovost kirdes.


Kummarloomad

Kummarloomad (Entoprocta või Kamptozoa) on vees elavate loomade hõimkond. Kummarloomade suurus ulatub 0,5 millimeetrist 5 millimeetrini. Kummarloomi on teada umbes 150 liiki.

Kummarloomadel puudub teisene kehaõõs ehk tsöloom, sisemus on täidetud parenhüümiga.

Kummarloomad on hermafrodiidid.


Pragmaatiline abisõna

Pragmaatilised abisõnad ehk pragmaatilised partiklid on peamiselt suulisele kõnele omaste sõnade rühm, kuhu kuulub sidesõnu, hüüdsõnu ja adverbe ning sõnu, mida kirjakeeles üldjuhul ei kasutata ega klassifitseerita, näiteks näh, ptüi, ee, ää jne.


Küüsikloomad

Küüsikloomad ehk onühhofoorid (Onychophora) on loomade hõimkond.

Küüsikloomad on segmenteerunud, üksnes maismaal elavad ussid, kes sarnanevad nii lülijalgsete kui ka rõngussidega. Küüsikloomi on teada 2 sugukonda umbes 200 liigiga.

Veel hiljuti vaadeldi küüsikloomi vaherühmana rõngusside ja trahheedega hingavate lülijalgsete vahel. Tänapäeval loetakse neid üldjuhul mitte lülijalgsete klassiks, vaid iseseisvaks loomariigi haruks, mis eraldus rõngusside ja lülijalgsete ühistest esivanematest. Paljud küüsikloomade tunnused esinesid ka maismaalülijalgsete eellastel.

See on ainus loomade hõimkond, kuhu kuuluvad ainult maismaalised liigid. Siiski vajavad nad eluks kõrget õhuniiskust ja väldivad vähimatki tuult, mis suurendaks aurumist. Nende lemmikelupaik on niiskete troopiliste ja lähistroopiliste metsade metsakõdu, õõnsused puude ja kivide all või samblapadjandid kividel. Kuivemates kohtades kaevavad nad end pinnasesse.

Inglise uurijad Manton ja Ramsey tegid katse Aafrika küüsikloomaga Peripatopsis moseley. Nad jätsid need loomad kambrisse, kust lasti läbi kuiva õhku kiirusega 7 m/s. Veerand tunniga kaotasid nood oma kaalust 39%. Näiteks sama kaalu ja umbes sama kujuga vihmaussid, kes on samuti tuntud niiskusearmastajad, kaotasid üksnes 18% kaalust.

Nende liikumiskiirus on kümmekond kehapikkust ehk 40–70 cm minutis. Nad liiguvad oma arvukate jalgade abil, mida on 14–40 paari.

Paljud küüsikloomad võivad liikuda pinnases. Seda teevad nad oma keha eri osade paksuse ja pikkuse muutmise teel nagu vihmaussidki.

Nad söövad teisi loomi, näiteks väikesi putukaid ja ämblikke. Söökloomadele heidavad nad kleepuva lima joa, mis selle oma kohale kleebib. Niimoodi täissülitatud loomi on juba kerge tabada. Vaatamata rahumeelsele välimusele ja suurele aeglusele on küüsikloomad tegelikult aktiivsed ja aplad röövloomad.

Kuigi küüsikloomad on tüüpilised maismaaloomad, kes hukkuvad meres ega talu niiskuse puudust õhus, näitab nende levik küüsikloomade rühma suurt vanust ja laialdast levikut minevikus. Ainult endise laia levikuga saab seletada lähedaste vormide esinemist üksteisest väga kaugel. Nii on Lõuna-Aafrikas elav Opisthopatus lähedane Tšiilis elavale Metaperipatusele, aga Lõuna-Aafrika perekond Peripatopsis on lähedane Uus-Meremaal elavale Paraperipatusele.

Kuid küüsikloomad põlvnevad kindlasti mereloomadest. Juba 1911 avastas Walcott Põhja-Ameerikas Kesk-kambriumi lademeist küüsiklooma sarnase looma, mis sai nimeks Aysheaia pedunculata. 1930 tõendas Hutchinson, et see on küüsikloomadele väga lähedane, kuid ilmselt mereloom.

Küüsikloomadel puudub vähimgi majanduslik tähtsus, kuid nende uurimine lubab mõista muutusi, mis toimusid lülijalgsetega nende üleminekul vee-elult maismaa-elule. Sellepärast pakuvad küüsikloomad bioloogidele suurt huvi.


Miin

"Miin" on mitmetähenduslik sõna.

Miin on Ees-Aasia ja Kreeka vana massiühik Miin on Kreekas ja Babüloonia vana rahaühik Miin on erinevates kestades olev ning erineva otstarbega sütikuga varustatud lõhkelaeng Miin on miinipilduja laskemoon. Miin on laevade hävitamiseks mõeldud ujuv hermeetilise kestaga lõhkelaeng


Loimurid

Loimurid ehk tardigraadid (Tardigrada) on loomade hõimkond. Loimurid on mikroskoopilised nelja paari lülistumata jalgadega loomad. Arvatakse, et fülogeneetiliselt on nad seotud lülijalgsetega. Loimureid on kirjeldatud üle 1000 liigi. Loimurid on levinud kõikjal maailmas.

Loimureid iseloomustas esimesena 1773. aastal Johann August Ephraim Goeze. Ta nimetas neid "väikesteks veekarudeks" (saksa keeles kleiner Wasserbär). Nimetuse Tardigrada andis neile itaalia bioloog Lazzaro Spallanzani, mis otsetõlkes tähendab "aeglased liikujad" (loimurid).

Loimurid on kõige vastupidavamad loomad, keda teatakse. Nad elavad üle ka kõige raskemad tingimused, mis teistele eluvormidele on juba surmavad. Nad suudavad ellu jääda 271-kraadises külmas, ligikaudu 150-kraadises kuumuses, madala rõhuga vaakumis, keevas alkoholis ja on 1000 korda vastupidavamad röntgenikiirtele kui inimesed. Seetõttu leidub neid kõikjal: vihmametsades, Antarktikas, meresügavikes (kuni 4000 meetrit), mäetippudel (ka Himaalajas), magevetes (kuni 25 000 looma liitri kohta) ja ka kosmoses. Loimurite puhul on see võimalik, sest stressiolekus võtavad nad anabioosi seisundi, kus organismil nähtavad elutunnused kaovad. Stressiseisundis moodustavad loimurid enda ümber bioloogilise klaasi. Sellises olekus suudavad valgud ja molekulid säilida eluvõimelistena ka niiskuseta. Loimurid toituvad taimerakkudest, vetikatest ja väiksematest selgrootutest, mistõttu leidub neid rohkesti sammaldes ja samblikes. Loimurid ei ole ekstremofiilid, sest nad ei kohane äärmuslike oludega. Ekstreemsed olud kahjustavad looma ja võivad viia hukkumiseni. Maksimaalselt suudavad loimurid viibida äärmuslikes tingimustes 30 aastat.

Suguküpsed loimurid võivad kasvada kuni 1,5 mm pikkuseks, väikseimad on alla 0,1 mm. Äsja munast koorunud vastne võib olla väiksem kui 0,05 mm.


Stephen Harper

Stephen Harper (sündinud 30. aprillil 1959 Torontos) on Kanada poliitik. 6. veebruarist 2006 kuni 4. novembrini 2015 oli ta Kanada peaminister ning juhtis vähemusvalitsust. Enne seda oli ta 1993–1997 ja 2002–2006 Kanada parlamendi liige. Harper kuulub Kanada Konservatiivsesse Parteisse.

Ta on lõpetanud Calgary Ülikooli rahvamajanduse eriala. Harper oli koos oma professori Preston Manningiga üks populistliku Reformierakonna (Reform Party of Canada) asutajatest 1987. aastal. 2000. aastal ühines see partei konservatiivse Canadian Alliance'iga. 2002. aastal sai Harper selle partei esimeheks. 2003 liitus see partei teise konservatiivse parteiga, mille tulemusena loodi Kanada Konservatiivne Partei. Harper valiti selle esimeheks märtsis 2004.

Harper sündis arveametniku peres esimesena kolmest pojast. Keskhariduse saavutas ta väljapaistva tulemusega ja astus Toronto ülikooli, kust kahe kuu pärast välja kukkus. Seejärel kolis ta Edmontoni ja asus tööle ettevõttes Imperial Oil, samas ettevõttes, kus ta isa oli kogu aeg töötanud. Esialgu töötas ta ettevõtte kirjade osakonnas, pärast arvutisüsteemidega. Calgary ülikoolis omandas ta bakalaureusekraadi majanduse alal ja 1993. aastal sai sealt ka magistrikraadi. Ta on esimene Kanada peaminister pärast Lester B. Pearsonit (1962–1967), kes ei ole jurist. Harper on säilitanud Calgary ülikooliga tihedad sidemed ja on seal sageli esinenud külalislektorina.

Harper on lapsest saadik olnud Toronto Maple Leafsi fänn. Ta kirjutab aeg-ajalt jäähokiteemalisi artikleid ja koostab raamatut hoki ajaloost.

Stephen Harper on 188 cm pikk.


Cheeta

Cheeta (9. aprill 1932 – 24. detsember 2012) oli šimpans, kes oli tuntud oma rollidega Tarzani filmides 1930. ja 1940. aastatel. Ta oli ka teadaolevalt maailma vanim ahv (vanim esikloomaline peale inimese).

2008. aastal elas ta Ameerika Ühendriikide California osariigis Palm Springsis. Cheetale meeldis televiisorit ja pildiraamatuid vaadata. Tema tehtud maale müüakse heategevaks otstarbeks.


Salem

Salem on sagedane kohanimi. Ajalooliselt nimetati nii Palestiina alal asunud Jeruusalemma enne nime "Jeruusalemm" kasutusele võtmist. Kohanimi ilmneb Piiblis 1. Moosese raamatus.


Mithra

Mithra on zoroastristlik iraani jumalus. Tema nimi pärineb indoiraani algkeelest (*mitra) ja tähendas algselt lepingut, sidet, liitlust või sõprust. Arvatavasti on ühisest indoiraani jumalusest arenenud välja ka veedade usundi Mitra – aususe, sõpruse, kohtumiste ja kokkulepete jumalus, kes sageli esineb kaksikjumalana paaris Varunaga.

Iraani polüteistlikust usundist välja kasvanud zoroastrismis on Mithra üks kolmest looja-jumalale Ahura Mazdale alluvast maailmakorra asha kaitsjast, tõe ja õigluse eest seisja ning ka kosmilise valguse ja soojuse allikas, keda sageli on kujutatud kiirgava peakattega. Hilisemas zoroastrismis muutus Mithra looja "alluvast" tema kehastuseks ja kõiketeadvaks hingede kohtumõistjaks. Manihheistlikus usundis oli Mithra nime all tuntud kaks inglit – üks, kes päästis esmase inimese pimedusse langemisest, ning teine, kes päästis inimese languses kadunud valguse.

Mitrat/Mithrat mainitakse midjanite ja hetiitide rahulepingus aastast 1400 eKr, kus teda kutsutakse koos teiste jumalustega leppe tunnistajaks ja garandiks. Mithra kultus levis Väike-Aasias pärslaste, Aleksandri ja tema järeltulijate impeeriumi võimu all. 3. sajandiks eKr oli kujunenud uskumus, et Mithra on ema-jumaluse Anahita järeltulija. Anahitat on nimetatud ka neitsilikuks emaks. Partlastest valitsejad Armeenias olid Mithra preestrid ning seal maal püsis vastav kultus kõige visamalt. Ajaarvamise vahetuse paiku levis Mithra kultus roomlaste seas ning arvatavasti mõjutas ka varakristlikku õpetust ja mütoloogiat.

Mithrale kui valguse andjale pühendatud pidustusi peeti pärast talvist pööripäeva, kui päevad hakkasid muutuma pikemaks. Võimalik, et see on mõjutanud hilisemat kristlikku jõulupühade traditsiooni.


Akumulatsioon (hüdroloogia)

Akumulatsioon on mõiste hüdroloogiast, mis tähendab veehulga muutumist arvutusperioodil. Akumulatsioon on seotud mingi veekogu või maa-ala veebilansiga. Veebilansi valemis tähistatakse akumulatsiooni üldjuhul tähega A.


Grampiani mäed (Austraalia)

Grampiani mäed on mäestik Austraalias, osa Suurest Veelahkmeahelikust. Kõrgus kuni 1166 meetrit.

Mäestik sai praeguse nime 1836. aastal maadeuurijalt Thomas Mitchellilt, kes nimetas selle oma kodumaal Šotimaal asuva mäestiku järgi.


Barbuda

Barbuda on saar Lääne-Indias, üks Väikestest Antillidest. Pindala 161 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 44 meetrit. Kuulub Antiguale ja Barbudale.

2011. aasta seisuga elas saarel 1634 inimest.


Dundee

Dundee on linn Suurbritannias Šotimaal Firth of Tay ääres Põhjamere lähedal.

Dundee kõige soojem kuu on august. 1995. aasta augustis mõõdeti Dundee soojarekordiks +28,7 °C. Ka talvekuude soojarekord on +15 °C. Kõige soojem kuu oli 2006. aasta august, mille keskmine õhutemperatuur oli +17 °C.


Marcus Stephen

Marcus Stephen (sündinud 1. oktoobril 1969) on Nauru poliitik ja sportlane.

19. detsembrist 2007 kuni 10. novembrini 2011 oli ta Nauru president ja siseminister.

Alustas sportlaskarjääri jalgpallurina, kuid hiljem sai temast tõstja. 1992. aastal osales ta olümpiamängudel Barcelonas Samoa võistkonna koosseisus, sest Naurul puudus sel ajal riiklik olümpiakomitee. Pärast olümpiakomitee asutamist oli tal 1996. aastal võimalik osaleda suveolümpial Atlantas ja 2000. aastal olümpiamängudel Sydneys juba Nauru delegatsiooni liikmena.

Aastast 1997 on ta Nauru Olümpiakomitee laekur.

Alates 2003. aastast on ta Nauru parlamendi liige. President René Harrise valitsuses oli ta 2003–2004 haridus- ja rahandusminister.

18. aprillil 2008 kuulutas ta riigis välja erakorralise olukorra ja saatis parlamendi laiali, sest Nauru parlament ei suutnud sisevastuolude tõttu mitme kuu jooksul oma kohustusi täita. Samuti valitsesid pinged presidendi ja parlamendi vahel; viimane oli süüdistanud 31. märtsil presidenti katses läbi viia riigipööre.

Sama aasta 26. aprillil toimunud ennetähtaegsetel parlamendivalimistel saavutasid president Stepheni poolehoidjad 18-kohalises esinduskogus 10 kohta.

10. novembril 2011 astus Stephen seoses korruptsioonisüüdistustega ametist tagasi.


Dumfries and Galloway

Dumfries and Galloway on tervikomavalitsus Šotimaa lõunaosas. Piirneb lõunas Inglismaa Cumbria krahvkonnaga.

2017. aastal elas seal 149 200 inimest.


Põhjala teooria

Põhjala teooria on teooria rassilisest üleolekust, mis oli valdav peamiselt 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

Teooria väidab, et Põhja-Euroopa inimesed, eriti skandinaavlased, moodustavad tänu oma kaasasündinud liidri- ja ka loomevõimetele valitseva rassi.

Renessansi ajal peeti blonde juukseid ja heledat nahka ilu sümboliks, seda mainiti tihti kirjanduses.

Alates 17. sajandist, mil Põhja-Euroopa riigid hakkasid muutuma üha tugevamaks ja teistest tehniliselt arenenumaks, hakkasid Põhjala inimesed rohkem huvituma taolistest ideedest rassilisest üleolekust.

Benjamin Franklin pakkus välja mõtte, mille järgi peaks Ameerika Ühendriigid immigrantidena eelistama valgeid eurooplasi, mitte tumedaid eurooplasi, nagu näiteks itaallased, prantslased, venelased ja hispaanlased.

Sellised argumendid said eriti tähtsaks, kui 19. sajandi keskel lisandusid arianismi ideed. Selle teooria kohaselt on peamiselt indoeuroopa keelte rääkijad ülimuslikum inimharu, tänu kellele enamik inimkonna saavutustest on olemas.

1880. aasta paiku olid paljud antropoloogid arvamusel, et aarjalased ise pärinevad kusagilt Põhja-Euroopast. Thedor Poesche pakkus välja idee, et aarjalased pärinevad põhjast. Karl Penka populariseeris seda ideed ning lisas, et aarjalaste tunnuseks on blondid juuksed ja sinised või rohelised silmad. Tunnustatud bioloog Thomas Henry Huxley nõustus temaga, kasutades terminit Xanthochroi järeldades, et heledama nahatooniga eurooplased (erinevalt tumedama nahatooniga vahemerelastele, keda Huxley kutsus Melanochroi'deks) on kõrgema intelligentsitasemega ja seega aarjalased. Huxley ideid toetas Charles Morris, kes kirjutas raamatu "The Aryan Race". Raamatus kirjeldas Morris, et aarjalased olid algselt blondide juuste ja siniste silmadega. Vacher De Lapouge kirjutas oma raamatus "L'Aryen", et kõrgema kolbaga blondid on oma liidrieelduste tõttu rahvuslikud liidrid ja seega määratud valitsema madala kolbaga inimeste üle. 1902. aastal väitis Saksa arheoloog Gustaf Kossina, et ta on kindlaks teinud algsete aarjalaste matmispaiga Põhja-Saksamaal. Ta arvas, et aarjalased olid just sealt rännanud teistesse Euroopa piirkondadesse.

20. sajandi alguses tunnustati seda teooriat ka ülikooli tasemel. Sealt edasi hakkasid sotsioloogid kasutama terminit "blond rass" ettevõtlike ja innovaatiliste heledajuukseliste isikute kohta Euroopa populatsioonis.

Fakt, et Vahemere rass on loonud suursuguseid antiikkultuure, pani mitmed teadlased arvama, et põhjalalased moodustasid antiikkultuuride ülemised kihid, mis hiljem kadusid.


Ratva lahing

Ratva lahing oli lahing metsavendade rühma ja hävituspataljoni osade vahel 28. juulil 1941.

Juulikuu lõpul tapsid metsavennad Arvila metsavahi, kes oli kogunud nende kohta andmeid. Sellele järgnes 28. juulil hävituspataljonlaste haarang Arvila metsa. Kui hävituspataljoni auto peatati Ratva külas Nello talu lähedal maanteel, hiilisid üheksa metsavenda eesotsas A. Nello'ga ~100 meetrit teest asuva kiviaia taha ja avasid auto pihta püssitule. Enamlased olid segaduses – arvati, et tulistatakse Nello talust. Kui paugud kostsid ka Arvila küla poolt, kartsid metsavennad sissepiiramist ja taandusid. Seejärel korraldasid hävituspataljonlased Nello talus läbiotsimise. Saunast leiti Eesti lipp ja püssipuhastamisvahendeid. Talu rüüstati. Eduard Nello arreteeriti ja lasti Jõhvis maha.


Tagil

Tagil on jõgi Aasias Venemaa Sverdlovski oblastis. Algab Kesk-Uurali idanõlvult Nižni Tagilist ida pool. Voolab ülemjooksul põhja, seejärel pöördub kirdesse ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Suubub paremalt Turasse. Ülemjooksul on kärestikud, alamjooksul jõgi lookleb.

Toitumine on mitmekesine ja vaheldusrikas, peamiselt lume sulamisvetest. Veetaseme kõikumine on umbes 3,3 m. Tagil on jääkattes novembri algusest aprilli teise pooleni. Tagilil asuvad Verhnetagili veehoidla ja Nižnitagili veehoidla ning Verhni Tagil ja Nižni Tagil.


Nevis

Nevis on Saint Kittsile ja Nevisele kuuluv saar Lääne-Indias, üks Väikestest Antillidest ja üks kõige põhjapoolsematest Tuulepealsetest saartest.

Nevise lähim saar on loodesse jääv Saint Kitts, millest teda eraldab madal 3,2 km laiune väin The Narrows. 80 km kaugusele itta jääb Antigua, kagus asub väike Redonda saar.

Saare pindala on 93 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 985 meetrit. Kõrgeim tipp on Nevise mägi.

Nevisel elab 12 tuhat inimest, põhiliselt neegrid. Suurim asula ja halduskeskus on lääneranikul asuv Charlestown. Ametlik keel on inglise keel. Kirjaoskus saarlaste seas on 98%, mis on läänepoolkeral üks kõrgeimaid.


Good Girl Gone Bad

"Good Girl Gone Bad" on Rihanna kolmas stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Enamikus Euroopa riikides ilmus see 4. juunil 2007 ja USAs 5. juunil 2007. Album sai maailmas edukaks pärast esimese singli "Umbrella" väljaandmist. Albumilt on ilmunud kolm USA ja mujal maailmas edetabelite esikümnesse jõudnud singlit


007 ja Kuldsilm

"007 ja Kuldsilm" (originaalpealkirjaga "GoldenEye") on 1995. aastal valminud 17. ametlik spioonifilm Bondi-sarjas.

MI6 agenti James Bondi kehastab seal esmakordselt Pierce Brosnan.

Filmi lavastas Martin Campbell. Erinevalt varasematest Bondi-filmidest ei põhinenud see Ian Flemingu loomingul, vaid loo mõtles välja stsenarist Michael France. Filmis röövitakse salajane kosmoserelv Kuldsilm.


Kamõšlov

Kamõšlov (vene keeles Камышлов) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Kamõšlovi rajooni keskus. Linn asub Põšma jõe vasakkaldal.

Asutatud 1667. aastal Kamõševski kindlustusena, linnaõigused sai 1781. aastal.


Päkapikk

Päkapikk on mitmete rahvaste mütoloogias tuntud väikest kasvu inimese taoline mütoloogiline olend. Tavaliselt peetakse päkapikkude all silmas vanapõhja ehk skandinaavia usundist pärit maa-aluseid olevusi, kes on levinud ka uusaegses fantaasiakirjanduses ning sama traditsiooni alusel loodud teiste žanride teostes. Üks tuntumaid päkapikkude kirjeldusi tänapäeva ulmes on John Ronald Reuel Tolkieni Keskmaa-raamatute sarjas, sh "Kääbikus" ja "Sõrmuste isanda" triloogias leiduv, mis on mõjutanud päkapikkude kujutamist kogu moodsas popkultuuris.

Nüüdisaegses Lääne rahvapärimuses on päkapikud jõuluvana abilised, kes valmistavad – ja vahel ka toovad – lastele jõulukingitusi. Eesti rahvausundis niisuguseid tegelasi ei tuntud.


Colorado Springs

Colorado Springs on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, El Paso maakonna keskus.

Colorado Springs asutati 1871. aastal.

Linnas on USA olümpiakomitee peakorter ja peamine treeningukeskus.

Linnas on Õhuväe Akadeemia ja selle läheduses paiknevad mitmed sõjaväebaasid.

Linna lähedal asub looduspark Jumalate aed (Garden of the Gods).


Strabon

Strabon (vanakreeka keeles Στράβων) (umbes 64/63 eKr – umbes 23/24 pKr) oli Vana-Kreeka ajaloolane ja geograaf. Tema peamised teosed on "Ajalugu" (ka "Ajaloolised ülestähendused") (ei ole säilinud) ja peaaegu täielikult säilinud 17-köiteline "Geograafia", mis on parim omaaegne Vana Maailma geograafia kirjeldus.


Abū al-Ḩasan ‘Alī al-Mas‘ūdī

Abu al-Hasan 'Alī al-Mas'ūdī (ka al-Masudi; 896 Bagdad — 956 Al-Fusțāţ (praegu Kairo)) oli araabia ajaloolane, geograaf ja rändur. Teda on nimetatud ka "Araabia Herodotoseks", sest ta oli esimene araabia ajaloolane, kes ühendas ajaloolised ja geograafilised vaatlused.


Valge joon Võrumaa kohale

"Valge joon Võrumaa kohale" on Jaan Kaplinski kolmas luulekogu, mis ilmus Tallinnas 1972. aastal. Kogu sisaldab 54 aastatel 1967–1968 kirjutatud luuletust.


Kõiguste bioloogiajaam

Kõiguste bioloogiajaam on mereuurimise välibaas Saaremaa vallas Saaremaal. Rajatud 1972. aastal. Kuulub TÜ Eesti Mereinstituudile. Seal on tegeldud peamiselt merebioloogia ja ihtüoloogiaga.

Praeguse TÜ Eesti Mereinstituudi (varem kandis pikemat aega nime Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakond) Kõiguste välibaas asub Saaremaal Kõiguste lahe ääres. 1972. aastal osteti kohalikult kalakombinaadilt kaks hoonet ja sadam, samal aastal algasid ka väliuuringud - koostöös üleliidulise Kalamajanduse ja Okeanograafia TU Instituudiga katsed sumpades merekalakasvatuse alal. Peale nende, põhilisteks jäänud tööde, on välibaasis tegeldud kalade seire, etoloogia, nn "vee-aluse maja projekti", ihtüopatoloogia, kalade morfoloogia, parasitoloogia jm uuringutega. On kasutatud ka Tartu üliõpilaste ihtüoloogia suvepraktikumi baasina. Välibaasi juhatajaks ja hingeks on olnud Jüri Kolk. Praegu on välibaasi halduriks Urmas Jäe.

Jaamas on töötanud Henn Kukk, Aleksei Turovski, Ahto Järvik jpt.


Zooloogia ja Botaanika Instituut

Zooloogia ja Botaanika Instituut (lühend ZBI) on olnud pikka aega Eesti keskne bioloogiaalane uurimisasutus. Instituut alustas tegevust 1. jaanuaril 1947. aastal Eesti NSV teaduste akadeemia bioloogia instituudina, mis nimetati zooloogia ja botaanika instituudiks 1952. ZBI rajatud ja kogutud on Eesti suurimad soontaimede, sammalde, seente ja putukate kollektsioonid ning koostatud suurem osa Eesti eluslooduse määrajaid. Nüüdseks on ZBI liitunud Maaülikooliga.

ZBI koosseisu on kuulunud hulk uurimisrühmi. Näiteks 1997. aastal oli ZBIs 6 osakonda (botaanika, mükoloogia, ökofüsioloogia, loomaökoloogia, erizooloogia, hüdrobioloogia) ning lisaks biomeetria rühm, kogude osakond, ja Karl Ernst von Baeri Muuseum.

ZBI-le on kuulunud Puhtu bioloogiajaam, Võrtsjärve Limnoloogiajaam, Akste bioloogiajaam, Taevaskoja bioloogiajaam, Rutja bioloogiajaam, Vooremaa metsaökoloogia jaam. Laelatu bioloogiajaam loodi samuti ZBI teadlaste poolt (kuulus Metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumile).

Aastatel 1948–1964 oli ka Zooloogiamuuseum ZBI alluvuses.


Lessosibirsk

Lessosibirsk on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Jenissei vasakul kaldal.

Linn loodi 1975. aastal külade liitmise teel.


Heino Tooming

Heino-Ülo Tooming (22. oktoober 1930 Mustvee – 18. september 2004 Tallinn) oli eesti füüsik ja bioloog. Uurimusi meteoroloogia, klimatoloogia, agrometeoroloogia, aktinomeetria, ökoloogilise taimefüsioloogia vallas.


Nessie

Nessie (ka Loch Nessi järvekoletis; gaeli Niseag) on Šotimaal Loch Nessi järves väidetavalt elav olend, kelle olemasolu ei ole tõestatud.

Legendi järgi nähti teda esmakordselt 565. aastal, dokumenteeritult aga alates 1871. aastast. Teda on korduvalt nähtud, pildistatud ja filmitud tänapäevani, eriti sagedasti aga 1930. ja 1960. aastatel.

Arvatakse, et ta on 6–14 m pikkune, pika kaela ja loibadega vee-elukas; väidetavalt on teda nähtud ka maa peal.

Nessiet on enim pakutud plesiosauruse kaugeks järeltulijaks.


Akste bioloogiajaam

Akste bioloogiajaam (ka Akste mürmekoloogia välilaboratoorium) oli sipelgate uurimise välibaas Kiidjärve lähedal Põlvamaal.


Vambola Maavara

Vambola Maavara (enne eestistamist Markvardt; 10. veebruar 1928 Tsooru vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 14. mai 1999 Tartu) oli eesti entomoloog ja reisikirjanik.

Lõpetas 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Kaitses 1955. aastal bioloogiakandidaadi kraadi.

Töötas aastatel 1947–1991 Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1978–1980 entomoloogia ja nematoloogia labori juhatajana) ning 1992–1998 Eesti Põllumajandusülikooli taimekaitse instituudis juhtteadurina.


Ants-Johannes Martin

Ants-Johannes Martin (21. august 1946 Mäetaguse vald, Virumaa – 25. juuni 2017 Tartu) oli eesti zooloog (mürmekoloog).

Ta lõpetas 1965. aastal Kohtla-Järve 5. Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina.

Aastatel 1971–1992 töötas ta Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudi aspirant. Ta oli aastatel 1995–2000 Eesti Põllumajandusülikooli doktoriõppes, sealhulgas 1997. aastal Norra Põllumajandusülikoolis doktoriõppe kursustel ökoloogilise põllumajanduse erialal. Ta kaitses 2000. aastal Eesti Põllumajandusülikoolis doktoriväitekirja ja sai filosoofiadoktori kraadi.

Aastatel 1971–1992 töötas ta Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis vaneminsenerina ja teadurina. 1992. aastast oli ta Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur.


Nojabrsk

Nojabrsk on linn Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Puri rajoonis. Linn asub Siberi Uvaalide keskosas suurte naftamaardlate juures.


Delfiinlased

Delfiinlased (Delphinidae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsist hammasvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 32 liiki 11 perekonnaga.


Oktjabrski

Oktjabrski on linn Venemaal, Baškortostani Vabariigis. Linn asub Iki jõe paremkaldal Tatarstani piiri lähedal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oktjabrski elanikest venelasi 40,8%, tatarlasi 37,1% ja baškiire 14,0%.


Olev Avaste

Olev Avaste (18. veebruar 1933 Tallinn – 18. juuli 1991 Tartu) oli eesti geofüüsik.

Olev Avaste lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli geofüüsikuna 1956. aastal. Aspirantuuris oli formaalselt Füüsika ja Astronoomia Instituudis (FAI), kandidaadiväitekiri "Pilvitu taeva lühilaineline kiirgusväli" valmis Leningradis professor Kussiel Šifrini juhendamisel 1961. aastal. Edasi töötas FAI-s vanemteadurina ja teadussekretärina. Doktoritöö "Lühilaineline kiirgusväli Maa atmosfääris" kaitses 1975. aastal Leningradis Geofüüsika Peaobservatooriumis.

1982. aastal avati Tartu ülikoolis Avaste initsiatiivil geofüüsika kateeder ning ta läks selle juhatajaks, lugedes ise ka enamikku programmis olnud üld- ja erikursusi. Geofüüsika kateedrit juhtis ta kuni surmani.

Olev Avaste teaduslik haare oli väga lai, hõlmates atmosfääri kiirgusvälja, pilvisuse, kiirguslevi, aerosooli kaugseire ja globaalse jaotuse, helkivate ööpilvede ning merepinna heleduse uurimusi. Ta oli esimesi satelliidiandmestiku kasutajaid atmosfäärifüüsikas.

Olev Avastel olid väga laialdased rahvusvahelised teadusalased kontaktid. Ta kuulus Rahvusvahelise Meteoroloogia ja Atmosfäärifüüsika Assotsiatsiooni Täitevkomiteesse, Rahvusvahelise Atmosfääri Kõrgemate Kihtide Meteoroloogia ja Füüsika komisjoni. Hea inglise keele oskajana juhtis ta korduvalt Nõukogude Liidu teadusdelegatsioone välismaal.

Olev Avastel jätkus jõudu ja aega ka Tartu purjespordi presiidiumi juhtimiseks, regattidel kohtunikuna tegutsemiseks, aimeartiklite kirjutamiseks.

Olev Avaste suri 18. juulil 1991 Tartus, maetud Tartus Raadi kalmistule.


Vooremaa metsaökoloogia jaam

Vooremaa metsaökoloogia jaam (ka "Voore Ökoloogiajaam", 'Voore statsionaar') oli ökoloogiliste väliuuringute baas Jõgevamaal Levala külas.


Ülo Mullamaa

Ülo-Ants Mullamaa (26. jaanuar 1936 Tartu – 11. oktoober 2020 Tartu) oli eesti geofüüsik.

Ülo-Ants Mullamaa sündis 26. jaanuaril 1936 Tartus. Lõpetas 1959 Tartu ülikooli ja asus tööle Füüsika ja Astronoomia Instituudi atmosfäärifüüsika sektoris.

1965 kaitses Tartu Ülikoolis kandidaadiväitekirja "Lainetava merepinna optiliste omaduste atlas".

1974 kaitses Tartu ülikoolis doktoritöö optika alal "Stohhastiliste makro-mittehomogeensete struktuuride optika", aga Moskva atesteerimiskomisjon ei kinnitanud doktorikraadi.

1982 kaitses Leningradis Geofüüsika Peaobservatooriumis doktoritöö geofüüsikas "Looduslike makroebaühtlaste struktuuride poolt moduleeritud kiirgusväli".

1974. aastal võttis vene uurimislaeval "Akadeemik Korolev" osa rahvusvahelisest eksperimendist "TROPEX-74", oli Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (AAI) viieliikmelise töörühma juht.

1985 sai aktiivse teadustöö eest NSVL TA Nõukogude Geofüüsikakomitee medali "100 aastat rahvusvahelist geofüüsikat".

Uurimusi pilvede kiirgusrežiimi ja mereoptika alalt.

AAI-st lahkus tervislikel põhjustel 1993. aastal.


Macaulay Culkin

Macaulay Macaulay Culkin Culkin (sündinud Macaulay Carson Culkin, 26. augustil 1980) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja muusik.

Ta on tuntuks saanud eeskätt Kevin McCallisteri rolliga filmist "Üksinda kodus" ("Home Alone"; 1990) ja peategelase rolliga filmist "Rikas Richie" ("Richie Rich"; 1994).


Afanassi Nikitin

Afanassi Nikitin (vene keeles Афанасий Никитин; sünniaasta teadmata; suri 1472 või 1475) oli vene reisija, kirjanik, Tveri kaubamees, tuntud reisimärkmete "Reis kolme mere taha" autorina.


Anders Öhrwall

Anders John Esbjörn Öhrwall (28. november 1932 Örebro – 4. veebruar 2012 Stockholm) oli Rootsi koorijuht, dirigent ja helilooja.

Ta on loonud peamiselt koorimuusikat.


Leszek Kołakowski

Leszek Kołakowski (23. oktoober 1927 Radom – 17. juuli 2009 Oxford) oli poola filosoof ja publitsist, Varssavi ja Oxfordi ülikooli professor. Ta sai tuntuks marksismi kriitikuna oma kolmeköitelise teosega "Marksismi põhivoolud" ja mitmesuguseid valdkondi käsitlevate publikatsioonidega.

Kołakowski õppis pärast Teist maailmasõda filosoofiat Łódźi ülikoolis ja kaitses 1953. aastal Varssavi ülikoolis doktoriväitekirja Baruch Spinozast, milles ta käsitles Spinoza mõtteid marksistlikust vaatepunktist. Peagi pettus ta aga nõukogude marksismis ning võttis omaks "revisionistlikud", marksismi humanistlikku tõlgendust pooldavad vaated. 1956. aasta "Poola sula" järel avaldas Kołakowski ajakirjas Nowa Kultura neljaosalise marksismi-leninismi dogmasid, sealhulgas ajaloolist determinismi kritiseeriva artikli. 1966. aastal Varssavi ülikoolis "Poola sula" kümnendale aastapäevale pühendatud loengu järel heideti Kołakowski Poola Ühendatud Töölisparteist välja. Aastal 1968. aastal oli ta sunnitud emigreeruma.

Marksismis pettunud Kołakowski jõudis järeldusele, et stalinistliku totalitarismi julmus ei olnud mitte kõrvalekalle, vaid marksismi loogiline lõpptulemus. Hilisemas loomingus keskendus ta järjest enam teoloogiliste eelduste rollile Lääne filosoofias.


Valge Kotka orden (Poola)

Valge Kotka orden (poola keeles Order Orła Białego) on Poola kõrgeim riiklik autasu, mida antakse nii tsiviilisikutele kui sõjaväelastele nende teenete eest.

Ordeni asutas August II 1. novembril 1705.


UNIXi-laadne operatsioonisüsteem

UNIXi-laadne operatsioonisüsteem on operatsioonisüsteem, mis ülesehituselt sarnaneb UNIX-iga, kuid kuna viimane on registreeritud kaubamärk, peab vaadeldava OS-i kirjeldamiseks kasutama õiguslikult korrektset sõnastust.

MULTICS BSD perekond NetBSD, OpenBSD, FreeBSD, DesktopBSD, PicoBSD, DragonFlyBSD, TrueOS, GhostBSD, jt GNU/Linux(vt GNU) GNU Hurd, Arch Linux, Debian, Red Hat, Fedora, Slackware, Suse, Ubuntu, Gentoo, jpt MINIX UnixWare, Solaris, OpenSolaris, SunOS, HP-UX, AIX, IRIX A/UX, NEXTSTEP, OPENSTEP, Darwin, macOS (Mac OS X – esimene BSD-l põhinev operatsioonisüsteem, mis on läbinud UNIX 03 sertifitseerimise) Xenix OS, SCO Xenix, SCO Unix, OpenServer


Aspergeri sündroom

Aspergeri sündroom on tänaseks vananenud psüühikahäire diagnoosi nimetus, mis viitas autismispektri häire n-ö leebemale vormile, mil sotsiaalse arengu defitsiidist tulenevaid raskusi ei saada raske üldine intellektuaalne defitsiit. Aspergeri sündroomi nimetust peetakse praegu solvavaks väljendiks selle nime ajaloolise tausta tõttu, mis seostub natsismi ränkade kuritegudega. Tänapäeval autismi ja Aspergeri sündroomi autismist eraldi ei nimetata. Aspergeri sündroom tähistas ajaloolistes diagnostilistes manuaalides oma sisult autismispektri häiret, milles eristati nimetusi autism ja Aspergeri sündroom. Autismile on iseloomulik raskused sotsiaalses suhtluses ning stereotüüpsed, püsivad, korduvad, sihitud, rituaalsed huvid ja tegevused. Samuti on tihti täheldatud motoorset kohmakust ja ebatüüpilist keelekasutust, kuigi seda kriteeriumit diagnoosi standardsed kriteeriumid ei nimetanud.. Aspergeri sündroom eristas autismist neid isikuid, kel ei olnud üldine keelelise või kognitiivse arengu tase eakaaslaste keskmisest oluliselt madalam, ehk Aspergeri sündroomi said need, kel jäi see kehtiva normi raamidesse.

Aspergeri sündroom sai nime Austria lastearsti Hans Aspergeri järgi. Asperger töötas Holokausti päevil, mil tema ülesanne oli anda laste arengu kvaliteedile hinnang, mille alusel lapsi nende vanematelt eemaldati ja vastavasse asutusse ära saadeti (Viini lasteeutanaasia kliinikusse "Spiegelgrund"). 1944. aastal pani Hans Asperger kirja kirjelduse neist lastest, kel paistis olevat normaalne intelligentsuse tase, kuid samas olid neil puudulikud mitteverbaalse suhtlemise oskused, neil ei õnnestunud avaldada empaatiat suhtluskaaslaste suhtes ja nad olid füüsiliselt kohmakad. Termini "Aspergeri sündroom" mõtles välja Lorna Wing 1976. aastal, kes seda terminit ka jõudsalt populariseeris. 1991. aastal tõlkis Uta Frith ühe Aspergeri ajaloolise kirjelduse inglise keelde ning see sai laiemale publikule teatavaks. Ehkki paljudele spetsialistidele tundus, (muuhulgas ka tõlkija Uta Fithile), et Leo Kanneri 1943. aastal kirjeldatud autism ja Hans Aspergeri kirjeldatud juhtumid sisuliselt ei eristu, lisati siiski nimetus "Aspergeri sündroom" autismist eraldiseisvana 1992. aastal ilmunud rahvusvahelisse haiguste klassifikatsiooni 10. versiooni (RHK-10) (ingl. k International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems, ICD-10 ). 1994. aastal jõudis "Aspergeri häire" (ingl. k. Asperger's disorder) Ameerika psüühikahäirete manuaali (DSM-IV). See eemaldati 2013 aastal, mil hakkas kehtima manuaali uuendatud versioon, DSM-V.

Eelmises RHK versioonis (RHK-10) olid vastuseta paljud Aspergeri sündroomi puudutavad küsimused. Näiteks polnud selget erinevust Aspergeri sündroomi ja kõrgfunktsionaalse autismi HFA (ingl. k high-functioning autism) vahel.

Viimases RHK versioonis, RHK-11 (kehtib alates 1. jaanuar 2022), Aspergeri sündroomi diagnoosi ei mainita, jäänud on üksnes autism, ja eristatakse raskusastmeid.

Autismi täpne põhjus on teadmata; uurimused on toetanud pärilikkuse tähtsust ning ajuskaneeringud (nt magnetresonantstomograafia) on näidanud struktuurseid ja funktsionaalseid omadusi aju spetsiifilistes piirkondades.

Ühtset ravi autismile pole; erinevate meetodite efektiivsuse kohta on praegu vähe teada. Meetodid on peamiselt suunatud sümptomite leevendamisele ja patsiendi talitluse parandamisele. Peamiseks sekkumiseks autismi puhul, mille kasutamise vastu on tänapäeval kirjeldatud ka ohtralt vastuargumente, on traditsiooniliselt peetud ranget n-ö piitsa ja prääniku meetodiga käitumisteraapiat (ing. k applied behavior analysis (ABA)), mille eesmärgiks oli kommunikatiivsete oskuste drillimine, obsessiivsete või korduvate rutiinide eemaldamine ja treening kohmakusprobleemide vähendamiseks. Meetodi kriitikud ütlevad, et eesmärgiks on isikute pikaajaline toimetulek ja isiku otsustusvõime ja sisemise motivatsiooni toetamine, ja paraku on tänapäevaks uuringutega kinnitatud, et n-ö välised dopamiinisüsteemil toimivad sarrustusnipid halvendavad väljavaadet iseseisvat toime tulla veelgi enam. Lisaks on väidetavalt paljud saanud sekkumistest psühhotrauma, kui keegi on üritanud neid nende tahte vastaselt suunata ja dresseerida samade meetoditega, millega õpetatakse loomad kuulekaks ja oma peremehele alluvaks.

Enamik Aspergeri sündroomi saanud isikutest on võimelised oma iseärasustega harjuma, kuid võivad vajada moraalset tuge ja julgustust iseseisvaks eluks. Uurijad ja Aspergeri sündroomiga isikud on rõhutavad kõigi ühiskonna liikmete hoiakute, suhtumise muutumist ja autismikohase teabe üldist levikut.

Üks maailma kõige tuntumaid autismieksperte on Colorado ülikooli professor Temple Grandin, kes ise on Aspergeri sündroomiga. Tema 1986. aastal ilmunud raamat "Emergence: Labeled Autistic" ("Võrsumine. Autistiks sildistatud") oli pöördelise tähtsusega autismi mõistmises üle kogu maailma. Selles ja oma edasistes teostes kummutas Grandin mitmeid müüte ja eelarvamusi Aspergeri sündroomi ja autismi kohta. Grandini kohaselt on autistlik maailmatunnetus "teistmoodi, kuid mitte puudulik" ("different, not less"). Nii nagu paljud teised autismiuurijad, rõhutab Grandin autismiga kaasnevate probleemide tihedat seotust autistide jaoks ebasobivast keskkonnast, mitte autistliku isiku patoloogilisest erisusest tuleneva sensoorse ülestimulatsiooniga.


Jackie Chan

Jackie Chan (成龍/成龙, kantoni keeles Sing⁴ Lung⁴, hiina keeles Chéng Lóng; sünninimi 陳港生/陈港生, kantoni Can⁴ Gong² Sang¹, hiina Chén Gǎngshēng; sündinud 7. aprillil 1954 Hongkongis) on hiina näitleja, koreograaf, filmilavastaja, produtsent, võitluskunstnik, stsenarist, laulja ja kaskadöör.


Haavapää Palojärv

Palojärv (ka Haavapää Palojärv, Haavapea Palujärv, Palujärv, Haavapea järv) on järv Põlvamaal Räpina vallas.


Sandra Sillamaa

Sandra Sillamaa (2016–2024 Sandra Vabarna; sündinud 29. aprillil 1985) on eesti muusik ja arengutreener.

2011. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala ja 2015. aastal samas pärimusmuusika magistriõppe.

Ta kuulub ansambli Trad.Attack! koosseisu. Sandra on mänginud koos paljude muusikutega nii Eestis kui ka välismaal ning esinenud rohkem kui 50 riigis.

Lisaks muusikukarjäärile töötab Sandra arengutreenerina ja korraldab erinevaid koolitusi, laagreid ning annab seminare ettevõtetele/kollektiividele.

2021. aastal asutas Sandra koos Sandra Raju ja Killu Kolsariga enesearengule keskenduva koolitusagentuuri Asi On Minus. Koos korraldavad ja viivad nad läbi kogemuskoolitusi (nii veebis kui kohapeal), mille fookuses on harjumused, mõtte- ja käitumismustrite muutmine ja enese teadlikum juhtimine praktiliste tööriistade abil.


Beresje Umbjärv

Beresje Umbjärv (ka Beresje järv, Peresi Umbjärv, Perese Umbjärv, Perese järv, Peresi järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas.


Salem (Oregon)

Salem on linn Ameerika Ühendriikides, Oregoni osariigi pealinn ja Marioni maakonna halduskeskus.

Linn asub Willamette'i orus Willamette'i jõe kaldal. Jõgi läbib linna põhjast lõunasse, moodustades Marioni ja Polki maakonna piiri. Lääne-Salemi linnajagu asub Polki maakonnas.

Salem on Portlandi järel osariigi suuruselt teine linn; 1. juulil 2006 elas linnas 149 305 inimest. Salem Metropolitani (MSA) piirkonna elanikkond on umbes 385 000, sellega on ta suuruselt teine linnastunud piirkond osariigis.


Olustvere Jaska järv

Jaska järv (ka Olustvere Jaska järv ja Jaska paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Jaska külas.

Järve pindala on 1,9 ha, valgla suurus 28 km² ja kõrgus merepinnast 66,5 m. Järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.


Õdri järv

Õdri järv (ka Õdra järv, Õdre järv, Edre järv) on Valga maakonnas Valga vallas, Karula rahvuspargis,Rebasemõisa külas asuv järv.


Hulkjalgsed

Hulkjalgsed ehk müriapoodid (Myriapoda) on lülijalgsete alamhõimkond, kuhu kuuluvad teiste seas sada- ja tuhatjalgsed. Hulkjalgseid on umbes 13 700 liiki ja nad kõik on maismaalise eluviisiga.

Hulkjalgsetel nagu nimigi ütleb on palju kerelülisid ja jalapaare. Igas kerelülis asub närvitänk. Hulkjalgsetel on paar antenne ja liht- ehk täppsilmad.

Hulkjalgsetel puudub vastsejärk.


Haanja Kõverjärv

Kõvvõrjärv ehk Haanja Kõvvõrjärv, Kõverjärv, Haanja Kõverjärv, Suur-Tseamäe järv on Võru maakonnas Rõuge vallas asuv järv.


Kõvvõrjärv

Kooraste Kõverjärv Põlva maakonnas Kanepi vallas Alavere järv ehk Helmjärv Põlva maakonnas Räpina vallas Haanja Kõverjärv ehk Suur-Tseamäe järv Võru maakonnas, Rõuge vallas Tsolgo Kõverjärv Võru maakonnas Võru vallas Leevi Kõvvõrjärv Vana-Antsla Kõvvõrjärv


Australopithecina

4 miljonit aastat tagasi hargnesid australopiteegid kahte eraldi rühma - graatsilisteks ja robustseteks vormideks. Australopithecus'eid nimetatakse "graatsilisteks ehk saledateks australopiteekideks" ja Paranthropus'eid "robustseteks ehk jõulisteks australopiteekideks".

Vanasti nimetasid teadlased perekonda Paranthropus't Australopithecus'eks. Nüüd on uuesti elustatud vana nimetus Paranthropus ("kõrvalinimene"), kes olid Lõuna-Aafrika jõulised vormid. Jõulised australopiteegid on Paranthropus robustus ja Paranthropus boisei. Ida-Aafrika jõuline australopiteek on Paranthropus aethiopicus. Jõulised australopiteegid elasid samal ajal kui Homo habilis ja Homo erectus. Kuna jõulised australopiteegid on välja surnud, siis teadlased arvavad, et nad võisid saada tubli küti Homo habilis'e saagiks.

Australopiteegid arendasid välja algelise sümbolsüsteemi. Keele edasiarengu teguriteks olid keeleliste vahendite selektsioon ja muutused ajus. Evolutsioon soosis organisme, kes olid keele kui lisakoormusega toimetulekuks paremini kohanenud.


Ehmestiivalised

Ehmestiivalised (Trichoptera) on putukate selts, kelle valmikud sarnanevad koiliblikatega. Maailmas on teada umbes 7000 liiki ehmestiivalisi, Eestist umbes 170.

Fülogeneetiliselt on nad lähedalt seotud liblikatega, kelle tiibi katavad soomused. Need kaks seltsi koos moodustavad ülemseltsi Amphiesmenoptera.

Ehmestiivaliste neli tiiba on kaetud väikeste karvadega. Enamasti on tagatiibadel karvu vähem ja need on eesmistest läbipaistvamad. Ehmestiivaliste tiivasoonestuses on suhteliselt vähe ristsooni. Neil on omapärane tiibade asend puhkeseisundis – tiivad on keha kohal katusjalt.


Küünimetsa järv

Küünimetsa järv ehk Küünimõtsa järv, Küünimetsa Ahnjärv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Järv asub Karula rahvuspargi territooriumil sihtkaitsevööndis.

Küünimetsa järv paikneb Karula kõrgustikul ning on põhikujult ümmargune. Järve väljavool on üheks lähteks Mustjõele. Kaldad on valdavalt õõtsikuga, kohati turbased.

Kalaliikidest esineb (2007) linaskit, haugi, kokre, mudamaimu, roosärge, särge. Varem on esinenud ahvenat, ent see liik on järve ummuksissejäämiste järel 1990. aastail kadunud. Pärast kopra asumist järve pole järv enam ummuksisse jäänud.


Liuskurlased

Liuskurlased ehk vesijooksiklased (ka vesilutikad; Gerridae) on putukate sugukond lutikaliste alamseltsist.

Liuskurlased elutsevad vee pindkilel. Nende tagumised jalad on väga pikad ja need tagavad kiire liikumise (jooksmise), kuni 1,5 m/s. Liuskurlaste jalad ei märgu. Erinevalt vesivaksikutest toetuvad nad veepinnale nelja jalaga. Eesjalad on neil lühikesed ja spetsialiseerunud saagi püüdmiseks. Nende jalad on kaetud väikeste karvakestega, mis reageerivad veepinna võnkumistele, aidates nõnda kindlaks teha saaklooma asukoha.

Paljudel perekondadel on tiivad.

Nii vastsed kui valmikud on kiskjad, kelle põhitoidus on väiksemad putukad.


Ujurlased

Ujurlased (Dytiscidae) on mardikaliste seltsi kuuluv sugukond putukaid. Ujurlasi arvatakse olevat üle 160 perekonna üle 4000 liigiga.

Ujurlased on lähedaselt seotud jooksiklastega.

Ujurlastel on voolujooneline läikiv ja tugev keha. Nende tagajalad on lamenenud ja kohati kaetud pikkade karvadega, üldjuhul on need pikemad kui eesjalad. Paljude perekondade isastel on eesjalgade käppadel iminapataolised moodustised, mis hõlbustavad paaritumisel emastest kinnihoidmist. Ujurlaste suurus jääb vahemikku 0,2..3,8 cm.

Nii vastsed kui valmikud on kiskjad, kelle peatoidus on kullesed, teod, limused jpt vee-elulised loomad.


Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala

Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala (inglise West Estonian Archipelago Biosphere Reserve) oli 1990–2006 tegutsenud looduse ja pärandkultuuri kaitse territoorium, mis kuulus UNESCO biosfäärikaitsealade hulka.

Eesti valitsuse määrusega 27. detsembrist 1989 (mis jõustus 1. jaanuarist 1990) moodustati Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala üldpindalaga 1 560 078 ha. Aastal 2002 moodustati kaitseala tegevuse koordineerimiseks Sihtasutus Biosfääri Programm, enne seda osales biosfääri kaitseala töös Eesti Vabariik.

17. augustil 2006 see määrus tühistati, kuid biosfäärikaitseala Hiiumaa, Saaremaa, Vormsi ja Läänemaa teabekeskused töötasid edasi. 2008. aasta lõpus täiendati säästva arengu seadust sätetega, mis sätestasid biosfääri programmiala definitsiooni, et tagada biosfääri kaitsealade jaoks vajalik õigusruum. Kaitseala asemel asus tegutsema Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala. Biosfääri programmiala on UNESCO programmiga Man and Biosphere haaratud ala haridus-, seire- ja uurimistöö korraldamiseks ning loodusvarade kaitse ja säästliku kasutamise ühitamiseks.

Biosfäärikaitseala Hiiumaa keskust juhatanud Ruuben Post oli üks kaitseala peaideolooge.


Puisniit

Puisniit on puude ja põõsastega heinamaa ehk regulaarselt niidetava rohustuga hõre puistu.

Puisniidu oluliseks omaduseks on suur liigirikkus.


Sõudurlased

Sõudurlased (Corixidae) on lutikaliste alamseltsi kuuluv putukate sugukond. Sõudurlasi on teada umbes 33 perekonda 550 liigiga.

Sõudurlased sarnanevad kehaehituselt väga selgsõudurlastega. Sõudurlaste keha on lamenenud ja kuni 1,3 cm pikk.

Sõudurlased asustavad aeglase vooluga ja seisuveekogusid, kus nad ujuvad oma pikkade tagajalgadega, mis on varustatud ujumiskarvadega, põhja lähedal.


Eesti Mesinike Liit

Eesti Mesinike Liit (lühend EML) on 1992. aastal asutatud Eesti mesinike erialaorganisatsioon.


Alain Badiou

Alain Badiou (sündinud 17. jaanuaril 1937 Marokos) on prantsuse filosoof.

Koos Giorgio Agambeni ja Slavoj Žižekiga on Badiou kontinentaalfilosoofia postmodernismivastase koolkonna tähtis tegelane. Ta püüab avaldada olemist, tõde ja subjekti niisugusel kujul, mis tema sõnul ei ole postmodernistlik, kuid pole ka lihtsalt modernismi kordamine. Poliitiliselt on Badiou vasakpoolne, ta on marksist ja kommunist.

Badiou õppis Pariisi eliitkoolis Louis XIV lütseumis ja seejärel 1957–61 eriti mainekas ülikoolis École Normale Supérieure'is. 1963 sai ta Reimsis lütseumiõpetajaks. Sel ajal hakkas ta romaane kirjutama ja tema esimene romaan "Almagestes" ilmus 1964.

Badiou oli noorena poliitiliselt väga aktiivne. Ta oli 3. aprillil 1960 asutatud Ühinenud Sotsialistliku Partei asutajaliige. See erakond oli väga aktiivne võitluses Alžeeria dekoloniseerimise eest. Tudengite 1968. aasta ülestõus tugevdas tema äärmusvasakpoolset maailmavaadet ja sel ajal osales ta sõjalistes rühmitustes. Näiteks oli ta üks neist, kes 1969 asutas Prantsusmaa Marksistlike-Leninistlike Kommunistide Liidu.

1967 asus ta tööle uurimisrühmas, mille organiseeris kommunistlik filosoof Louis Althusser. Teda mõjutas tugevalt Jacques Lacan. Ta sai filosoofiaajakirja Cahiers pour l'Analyse toimetuse liikmeks ja kaastööliseks. See ajakiri oli mõjukas, kuigi seda ilmus aastail 1966–1969 ainult 10 numbrit.

1969 sai Badiou Pariisi VIII ülikooli õppejõuks. Selles ülikoolis astus ta ägedasse intellektuaalsesse väitlusse oma kaasõppejõudude Gilles Deleuze'i ja Jean-François Lyotard'iga, kelle filosoofilisi töid ta pidas teadusliku marksismi haiglaslikeks kõrvalekalleteks. Kui 1980ndail marksismi ja psühhoanalüüsi populaarsus vähenes, avaldas ta tehnilisemaid ja abstraktsemaid filosoofilisi töid, näiteks "Subjekti teooria" (1982), kuid ta ei öelnud Althusserist ja Lacanist iialgi lahti ning ka tema viimase aja töödes pole haruldased pooldavad vihjed marksismile ja psühhoanalüüsile.

Teoses "Olemine ja sündmus" ("L'être et l'événement", 1988) arendab ta teesi, et matemaatika on ontoloogia.

Tõekäsitluses ühendab ta kunsti, armastuse, poliitika ja teaduse tõe.


Dissotsiatsioon

dissotsiatsioon on mõiste bioloogiast, mis tähendab mõnede bakterikolooniate välisvormi muutumist teiseks vormiks.

dissotsiatsioon on mõiste psühholoogiast.


Jakob von Uexküll (ökopoliitik)

Carl Wolmar Jakob von Uexküll (sündinud 19. augustil 1944 Uppsalas) on ökopoliitik, filantroop, ajakirjanik, tõlkija ja filateeliaekspert.

Ta on õppinud Oxfordi Ülikoolis. Erialaks poliitika ja keskkonnakaitse, on ta mitme rahvusvaheliste keskkonnapoliitilise organisatsiooni asutajaid, Euroopa Parlamendi liige 1984–1989.

2007. aastal rajas ta Maailma Tuleviku Nõukoja (World Future Council).


Thure von Uexküll

Karl Kuno Thure von Uexküll (15. märts 1908 Heidelberg – 29. september 2004 Freiburg) oli saksa arstiteadlane ja semiootik, Jakob von Uexkülli poeg.

Thure von Uexkülli erialaks olid sisehaigused, meditsiinisemiootika ja psühhosomaatiline meditsiin. Ta oli aastatel 1955–1966 Giesseni ja 1966–1977 Ulmi ülikooli professor. Aastatel 1989–1992 pidas ta semiootikaloenguid Tartu ülikoolis.

Ta täiustas ja viimistles oma isa töid biosemiootika alal ning avaldas neid.


Heinrich Friedrich Simon Unterberger

Heinrich Friedrich Simon Unterberger (29. detsember 1810 Riia – 8. juuni 1884 Tartu) oli baltisaksa loomaarstiteadlane.

Oli Tartu Veterinaariakooli õppejõud ja aastatel 1858–1882 direktor.

Ta uuris veiste katku ja teisi nakkushaigusi.


Alexander Martin Unterberger

Alexander Martin Unterberger (23. juuli 1827 Riia – 9. september 1875 Tartu) oli baltisaksa loomaarstiteadlane.

Ta uuris tuvi solget ja kanamunade mikrofloorat.


Andreas Unterberger

Andreas Unterberger (sündinud 2. jaanuaril 1949 Viinis) on Austria ajakirjanik. Ta on Wiener Zeitungi peatoimetaja.


Christof Unterberger

Christof Unterberger (sündinud 28. oktoobril 1970 Bregenzis) on Austria tšellist ja helilooja.


Inta

Inta on linn Venemaal Komi Vabariigis, Inta linnaringkonna keskus. Asub Bolšaja Inta jõe ääres.

Inta asutati 1940. aastal. Linna ehitasid sinna saadetud poliitvangidest GULAGi sunnitöölised.

Linnaõigused sai Inta 4. oktoobril 1954.


Selgsõudurlased

Selgsõudurlased (Notonectidae) on kosmopoliitne sugukond vee-elulisi putukaid, kes kuuluvad nokaliste seltsi lutikaliste alamseltsi.

Nende nimetus tuleneb sellest, et nad ujuvad vees kõht ülal. Selgsõudurlased sarnanevad ehituselt sõudurlastega. Peamised erinevused on kõhtmise ja selgmise osa värvuses, esijalgade ehituses ja ujumise eripäras. Selgsõudurlaste kõhtmine osa on heledam kui sõudurlastel.

Kõik selgsõudurlased on kiskjad. Nende pikkus on kuni 2 cm.

Söök on teised putukad ja vetikad


Harklutiklased

Harklutiklased (Nepidae) on vee-eluliste putukate sugukond, mis kuulub nokaliste seltsi lutikaliste alamseltsi.

Harklutiklasi võib kutsuda "veeskorpioniteks", kuna välisehituselt sarnanevad nad pisut skorpionitega. Harklutikaliste esijalad on spetsialiseerunud saaklooma haaramiseks, nende tagakehal on iseäralik hingamistoruke, mis mõnel liigil võib olla pikem kui putukas ise. Torukese abil saab ta veepinnalt hõlpsasti õhku võtta.


Kortrijki lahing

Kuldkannuste lahing (flaami Guldnspoornslag, hollandi Guldensporenslag, prantsuse Bataille des éperons d'or), tuntud ka kui Kortrijki lahing või Courtrai' lahing, toimus 11. juulil 1302 Kortrijki (prantsuse keeles Courtrai) linna juures Flandrias. Flandria linnade rahvakaitsevägi purustas seal Prantsuse rüütliväe.

Enne lahingut kuulus Flandria formaalselt Prantsuse kuningas Philippe IV-le, kelle teostatud poliitika ajendas rahvaülestõusu.

Flaamid purustasid ülestõusu maha suruma saadetud prantsuse rüütliväe täielikult. Lahingus hukkus suur hulk rüütleid ning võitjad kogusid lahinguväljalt 700 kuldset kannust, mille tõttu nimetatakse seda ka kuldkannuste lahinguks. Sõjasaagiks saadud kannused riputati võidu mälestuseks üles Kortrijki Jumalaema kirikusse, kust prantslased need 80 aastat hiljem, pärast Roosebeke lahingut, tagasi võtsid.

Prantsusmaa kätte jäi pärast Kortrijki lahingut ainult väike osa Flandriast ja seegi suurte järeleandmiste tõttu Flandria linnadele. Sõjakunsti ajaloos tähistas see lahing jalaväe tähtsuse taastumist.


Alavere järv

Kõvvõrjärv ehk Alavere järv, Kõverjärv, Helmjärv on Räpina vallas Põlva maakonnas Räpina vallas Lihtensteini külas asuv järv. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427 m.


Väikjärv

Väikjärv (ka Väitjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas, Haanjast 1,5 km lääne pool. Järv asub Haanja looduspargis.

Väikjärv on 10,3 ha pindalaga järv, mille suurim sügavus on umbes 15 meetrit, keskmine 4,5 m. Järv asub Haanja kõrgustikul 233 m üle merepinna.

Väikjärvest 200 meetrit loode pool asub Kurgjärv.


Aly & AJ

Õed sündisid Ameerika Ühendriikides California osariigis Torrance'is, osa lapsepõlvest veetsid aga Washingtoni osariigis Seattle'is. Nad on mõlemad näitlejad, lauljad, kitarristid ja laulukirjutajad.


Kurgjärv

Kurgjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas, Haanjast 2 km lääne pool, Haanja looduspargis.

Kurgjärv on 12,3 ha suurune ja kuni 9,1 meetri sügavune järv, mis paikneb Haanja kõrgustikul kõrgete kuplite vahel.

Kurgjärv on lähtejärv, mis toitub sademetest ja allikatest. Väljavool toimub Üra oja kaudu Vagula järve.

Kalastiku poolest esineb järves ahvenat, haugi, särge, roosärge ja latikat.

Kurgjärvest 200 meetrit kagu pool asub Väikjärv.


Ronnie O'Sullivan

Ronald Antonio O'Sullivan (ka Ronnie O'Sullivan ja The Rocket (inglise keeles "rakett"); sündinud 5. detsembril 1975) on elukutseline Inglise snuukrimängija, 2001., 2004., 2008., 2012., 2013. 2020 ja 2022. aasta maailmameister.

Elukutselise karjääri alustas ta 16-aastaselt ning oli 17-aastaselt ajaloo noorim maailmameistrivõistlustele kvalifitseerunud võistleja. Alates 2001. aastast on ta olnud sageli maailma edetabeli esikolmikus.

Ta mängib peaaegu võrdselt hästi nii parema kui ka vasaku käega ning teda on nimetatud tähelepanuväärseks loomulikuks talendiks.

O'Sullivan on karjääri jooksul võitnud vähemalt saja järjestikuse punktiga (nn sajanditega) üle 1000 freimi. Maksimumtulemuse (147 punkti) on ta saavutanud 15 korral, olles sellega esimene isik, kes on seda snuukri ajaloos saavutanud.

Briti tabloididele on rohkesti kõneainet andnud lisaks värvikale ja agressiivsele mängustiilile tema isiklik elu, väidetavad psüühikahäired ja sõltuvusprobleemid. Tal on kolm last, neist kaks praeguse elukaaslase Jo Langleyga.


Grace Kelly

Grace Patricia Kelly (12. november 1929 Philadelphia – 14. september 1982 Monaco) oli USA filminäitleja.

Pärast Rainier III-ga abiellumist 1956. aastal sai temast Monaco vürstinna.


Agu Laisk

Agu Laisk (sündinud 3. mail 1938 Tartus) on eesti füüsik ja taimefüsioloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1994).


Peeter Suure merekindlus

Peeter Suure merekindlus (vene keeles Морская крепость Императора Петра Великого) oli osa Peterburi merekaitse rannikupatareide ja maismaakindlustiste vööndist, mis rajati Tallinna ja Porkkala ümbrusse ja nende vahelistele saartele aastatel 1912–1918.


Atmosfäärifüüsika

Atmosfäärifüüsika on teadusharu, mis uurib atmosfääri, selle ehitust ja selles toimuvaid protsesse, kasutades selleks füüsika uurimismeetodeid. Atmosfäärifüüsika on geofüüsika alldistsipliin. Sageli kasutatakse mõisteid atmosfäärifüüsika ja meteoroloogia sünonüümidena.

Kui meteoroloogia peamiseks eesmärgiks on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja nende ennustamine, siis atmosfäärifüüsika huviorbiiti kuuluvad kõikvõimalikud füüsikalised protsessid ja nähtused atmosfääris, aga ka atmosfääriprotsesside seos aluspinnaga (ookean, maismaa) ning Päikeselt lähtuvate kiirgusvoogudega ja osakeste voogudega. Atmosfäärifüüsikud modelleerivad Maa ja teiste planeetide atmosfääriprotsesse – õhu (gaaside) liikumine, aine- ja energiavood atmosfääris, elektrinähtused atmosfääris. Atmosfäärifüüsika oluliseks osaks on atmosfääriuuringuteks vajalike mõõteriistade loomine ning mõõtmisandmete kogumine nii kontaktmeetodeil kui ka kaugseire abil.

Eestis tehakse atmosfäärifüüsikauuringuid Tartu Observatooriumi atmosfäärifüüsika osakonnas, Tartu Ülikooli Keskkonnafüüsika Instituudis ning Ökoloogia ja Maateaduste Instituudis, Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis ning Kiirguskeskuses.


Eesti Kirjastus Orto

Eesti Kirjastus Orto (1948. aastast Ülemaailmne Eesti Kirjastus Orto, 1955. aastast Eesti Kirjastus Orto O/Ü) oli esimene eesti kirjastus, mis asutati II maailmasõja sündmuste survel pagulastena välismaale sattunud eestlaste hulgas.

Kirjastus Orto asutati 1944. aastal Helsingis ja koliti peagi Kesk-Rootsi väikelinna Vadstenasse, kuhu kirjastus jäi 1948. aastani. 1948–1951 tegutseti Göteborg'is Rootsis. 1951. aastal viidi kirjastus üle Torontosse Kanadas, kus kirjastus 1973. aastal oma tegevuse lõpetas. Kirjastuse omanik oli Andres Laur. Kirjastuse esimeseks ülesandeks oli varustada tol ajal põgenikelaagreis viibivaid eestlasi hädavajalike sõnaraamatute ja keeleõpikutega. Peamiselt äriliste sihtidega Orto üllitas eesti kirjanduse klassikat ja uudisteoseid, hiljem suurenes tõlgete osatähtsus, kokku ilmus 405 teost.


Kursi ordulinnus

Kursi ordulinnus (saksa keeles Talkhof) arvatakse olevat ehitatud juba 14. sajandi esimesel poolel.

Oletatav asukoht on Puurmani mõisas Pedja jõe kaldal. Täpsemad andmed asukoha kohta puuduvad. Ei ole ka mingisuguseid andmeid linnuse tekke ja hävitamise kohta.

Kursi ordulinnus oli komtuurkonna keskus. Kursi komtuuri on mainitud ürikutes 1343. aastal.


Ema

Ema on naissoost lapsevanem.

Ema on naine, kes on lapse sünnitanud või on lapseootel. Ema ja isa koos nimetatakse tema lapsevanemateks. Õiguslikus mõttes võib emaks nimetada ka naist, kes on lapse lapsendanud. Sotsiaalses mõttes on võimalik rääkida ema rollist, mida samuti ei pea kandma (ainuüksi) bioloogiline ema.

Tavapäraselt on ema üks ülesandeid oma lapse rinnaga toitmine (selles võib teda asendada amm) imikueas ning lapse üleskasvatamine koos isaga kuni lapse täisealiseks saamiseni. Last võib kasvatada ka kasuema, näiteks kui lapse ema on surnud või on jäänud ilma oma vanemlikest õigustest. Kasuema võidakse kutsuda emaks.

Austamaks emasid ja emadust, tähistatakse maailmas aastast 1908 emadepäeva, jagatakse välja aasta emade tiitleid jne.

Ema – nii kutsutakse austavalt ka kõrgeid naisvaimulikke.


Pöide ordulinnus

Pöide ordulinnus oli Liivimaa ordu rajatud linnus Saaremaal Pöides.

Pöide ordulinnuse rajamisaeg ei ole täpselt teada. Paiga kindlustamine on seotud ordufoogti resideerimisega Saaremaal. Saarlaste lepingutes orduga 1241 ja 1255 nimetatakse foogti kohtupidamist. 1255. aasta lepingus sätestati ka kohtupidamise ajavahemik, samas pole päris selge, kus foogt sel ajal peatus. Kohanime Pöide mainitakse esimest korda juba 1245, Pöide foogti 1290. Linnus oli sel ajal arvatavasti juba olemas, nimelt tuleb 1290. aasta ürikust välja, et Pöide ordupiirkond toetas majanduslikult juba teisi ordupiirkondi Kuramaal.

Pöide ordulinnust teatakse põhiliselt J. B. Holzmayeri 1888. aasta kaevamiste põhjal valmistatud plaani põhjal. Ordulinnus kujutas endast Pöide kirikuga tihedalt seotud kindlustuskompleksi. Linnus paiknes kirikust põhja pool, linnusest pääses kirikusse nii põhjaportaali kaudu kui ka teisel korrusel asuva rõdu kaudu.

Pöide ordulinnuse hävitasid saarlased 1343. aastal Jüriöö ülestõusu käigus. Ordu linnust enam edasi ei kasutanud, uus ordukeskus rajati Maasilinna. Kes, kas ja kui palju varemeid hiljem kasutas, vajab edasist uurimist.


Loodusaeg

Loodusaeg on Eesti Kaitsealade Liidu (asutatud 6. juunil 1991, lõpetatud 27. detsembril 2005) loodud ning alates detsembrist 2005 MTÜ Loodusaeg jätkatud elektrooniline loodushoiuajakiri, mis refereerib ajakirjanduses ilmunud artikleid ning annab teavet looduskaitseliste ettevõtmiste, sündmuste ja õiguse kohta.

Loodusaeg on looduskaitsest huvitatud inimeste suhtluskanal ja diskussiooniruum.

Praegusel kujul toimib aastast 1995.


Sürgavere mõis

Sürgavere mõis (saksa keeles Surgefer) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Põhja-Sakala valda Viljandi maakonnas.


Vincent Price

Vincent Leonard Price juunior (27. mai 1911 Saint Louis – 25. oktoober 1993 Los Angeles) oli USA filminäitleja, kes oli eriti tuntud osatäitjana õudusfilmides.

Vincent sündis Vincent Leonard Price seeniori ja tema abikaasa Marguerite'i (sündinud Wilcox) pojana. Tema vanaisa Vincent Clarence Price oli leiutanud viinhappe soola kaaliumvesiniktartraadi valmistamise meetodi ning sai sellega rikkaks, sest seda kasutati küpsetuspulbrina. Isa oli National Candy Company president.

Pärast keskhariduse omandamist Saint Louises õppis Price Yale'i ülikoolis kauneid kunste ja kunstiajalugu. 1980. aastatel hakkas ta huvituma näitlemisest ja 1935 astus ta esimest korda laval üles elukutselise näitlejana. Filmides mängis ta alates 1938.

Price oli kolm korda abielus. Kõik tema abikaasad olid filminäitlejad, kes just Price'iga abielus olles tegid oma kuulsaimad rollid (kolmandal abikaasal algas kuulsuse periood küll kümmekond aastat enne Price'iga abiellumist). 1938–1948 oli ta abielus Edith Barrettiga (1907–1977) ja sellest sündis 1940 poeg Vincent. Abielu lahutati 1948. 1949 abiellus ta Mary Grantiga (1917–2002) ja sellest sündis 1962 tütar Mary Victoria. Abielu lahutati 1973. 1974 abiellus ta Coral Browne'iga (1913–1991) ja see abielu lõppes Browne'i surmaga.


Lon Chaney juunior

Lon Chaney juunior (sünninimega Creighton Tull Chaney; 10. veebruar 1906 Oklahoma City, Oklahoma osariik – 12. juuli 1973 San Clemente, California osariik) oli USA filminäitleja, tuntud peamiselt õudusfilmidest.

Tema isa oli tummfilmitäht Lon Chaney seenior.


Vincent

"Vincent" on 1982. aasta USA lühinukufilm, suurepärane Tim Burtoni stiilinäide.

Filmi pole eraldi välja antud, selle võib leida boonusena "The Nightmare Before Christmas" DVD-lt.


Kire lõksus

"Kire lõksus" ("Acorralada") on Venevisioni toodetud seebiooper. See filmiti aastal 2007 USA Florida osariigis Miamis. Eestis näitab seda Kanal 2.


KDE

KDE (inglise keeles K Desktop Environment) on avatud lähtekoodiga vaba tarkvara, X.org-il ja Waylandil jooksutatav graafilisel kasutajaliidesel põhinev paljude lisaprogrammidega töölauakeskkond.

KDE on mõeldud kasutamiseks eelkõige UNIXi-laadsetel operatsioonisüsteemidel nagu näiteks BSD, Linux, Mac OS X või Solaris. KDE kolmandat versiooni KDE 3 saab Cygwini abil ka Windowsi peal jooksutada.

Nagu paljud avatud lähtekoodiga vaba tarkvara projektid, põhineb ka KDE peamiselt vabatahtlike tööl, kuigi mõned ettevõtted, näiteks Novell, Qt Software ja Mandriva, palkavad töötajaid selles projektis osalema. Mitmesugusel viisil, näiteks koodi kirjutamise, tõlkimise ja arvutikunstiga, osaleb KDEs suur hulk isikuid ja sellepärast on KDE organisatsioon keerukas. Enamikku probleeme arutatakse postiloendites. Tähtsad otsused, näiteks uute versioonide väljalaske kuupäevade ja uute rakenduste lisamise otsustamine, tehakse KDE tuuma taseme listis. Sinna kuuluvad arendajad, kes on KDE projektile pika aja jooksul olulist kaastööd teinud. Otsused tehakse demokraatlikult, hääletamisega. Harilikult töötab see hästi ja suuri vaidlusi esineb harva.

KDE projekti toetavad sageli rahaliselt nii üksikisikud, ülikoolid kui ettevõtted. 15. oktoobril 2006 teatati, et Lõuna-Aafrika ärimees ja kosmonaut Mark Shuttleworth sai KDE esimeseks patrooniks, mis on sponsorluse kõrgeim tase. 7. juulil 2007 teatati, et ka Intel Corporation ja Novell said KDE patroonideks.

Kuigi KDE arendajad ja kasutajad asuvad kõikjal üle maailma, on projekti keskus Saksamaal. Projekti veebiserverid asuvad Tübingeni ja Kaiserslauterni ülikoolis, Saksamaa mittetulundusühingule KDE e.V. kuulub KDE kaubamärk ja KDE konverentsid toimuvad tihti Saksamaal.

Paljude KDE rakenduste nimes on K-täht, sageli nime alguses ja suur. Ent leidub erandeid. Pakkimisprogrammi kynaptic, mis on nimetatud teise pakkimisprogrammi Synaptic Package Manager järgi, nimi kirjutatakse algusest väiketähega. Muusikamängija-organiseerija Amarok, endise nimega amaroK, nimes on K lõpus. Sageli asendab K sõna alguses mõne teise levinud rakenduse nime algustähte C või Q, näiteks Konsole, Kommander ning faili- ja veebilehitseja Konqueror. Mõnikord toimib see eesliitena, näiteks kontoritarkvarapaketi KOffice nimes.

KDE projekti maskott on roheline lohe Konqi. Varem, projektides 1.x ja 2.x oli maskotiks võlur Kandalf, kuid sellest tuli loobuda, sest tekkisid kaubamärgiprobleemid Kandalfi sarnasuse tõttu J.R.R. Tolkieni loomingust tuntud võluri Gandalfiga.


Karel Svoboda

Karel Svoboda (19. detsember 1938 Praha – 28. jaanuar 2007 Jevany) oli tšehhi helilooja. Ta lõi 1970. aastail filmimuusikat mitmele laste joonisfilmile.

1969. aastal kirjutas Svoboda loo "Lady Carneval" tšehhi poplauljale Karel Gottile, mis sai väga populaarseks. Ühtekokku kirjutas Svoboda Gottile umbes 80 laulu. Ta tegi 30 aasta jooksul koostööd saksa telekanaliga ZDF ja kirjutas tunnusmuusika paljudele saadetele. Svoboda loomingust on tuntud muu hulgas tunnusmuusika sarjadele "Mesilane Maia", "Tao Tao", "Pinocchio" ja "Nils Holgerssoni seiklused". Svoboda on loonud ka kaks muusikali: "Dracula" (1995) ja "Monte Cristo" (2000).

Svoboda leiti jaanuaris 2007 surnuna kuulihaavaga oma suvila aiast Jevanys. Arvatakse, et tegemist oli enesetapuga.


Bedřich Smetana

Bedřich Smetana (2. märts 1824 – 12. mai 1884) oli tšehhi helilooja.

Ta oli koos Antonín Dvořákiga üks rahvusromantilise suuna juhtfiguure Tšehhi süvamuusikas ning teda on nimetatud Tšehhi muusika isaks. Tema tuntumad teosed on ooper "Müüdud mõrsja", sümfooniline poeem "Vltava" ja Keelpillikvartett nr 1 "Minu elust".

Smetana oli andekas pianist, kes esines avalikkuse ees juba kuueaastaselt. Pärast kooli lõpetamist õppis ta Prahas Josef Prokschi juhendamisel klaverit ja muusikateooriat. Smetana esimene rahvusromantiline heliteos valmis 1848. aasta revolutsiooni (Praha ülestõusu) ajal. Ka helilooja ise osales ülestõusul.

Smetana ei saanud Prahas püsivat tööd. Ta asus õpetaja ja koorijuhina tööle Rootsis Göteborgis ning hakkas kirjutama sümfoonilisi suurvorme. Smetana abiellus Rootsis kaks korda ning tal sündis kuus tütart, kellest kolm surid lapsena.

1860. aastate alguse liberaalsem poliitiline kliima Böömimaal võimaldas Smetanal Prahasse tagasi minna. Ta sukeldus linna muusikaellu Tšehhi ooperi juhina. 1866. aastal esietendusid Praha uues Ajutises Teatris tema kaks esimest ooperit, "Brandenburglased Böömimaal" ja "Müüdud mõrsja", mis hiljem said suure populaarsuse osaliseks.

Samal aastal sai Smetana ka teatri peadirigendiks, kuid tema ametiaega jäid varjutama vastuolud. Tema muusikat, mis järgis Franz Liszti ja Richard Wagneri progressiivset mõttelaadi, peeti Tšehhi ooperi väljakujunemisele kahjulikuks. Smetana astus peadirigendi kohalt tagasi 1874. aastal.

1874. aasta lõpuks oli Smetana jäänud täiesti kurdiks. Vabastatuna teatrikohustustest ja sellega seotud poleemikast sai ta nüüd aga põhjalikumalt muusikale pühenduda. Tema panust Tšehhi muusikasse hinnati ja austati üha kõrgemalt, kuid vaimne kokkuvarisemine 1884. aastal viis ta hullumaja vangistuse ja peatselt ka surmani.

Smetana maine Tšehhi muusika alusepanijana on säilinud tema kodumaal, kus tema muusika propageerijad on tõstnud Smetana kõrgemaks tema kaasaegsetest ja järeltulijatest. Seevastu on aga ainult vähesed Smetana teostest jõudnud rahvusvahelisse repertuaari ning enamik välismaalasi kipub tähtsaimaks Tšehhi heliloojaks pidama Antonín Dvořákit.


Aare Kasemets

Aare Kasemets (sündinud 23. november 1963) on eesti maa- ja õigussotsioloog, riigiametnik ja kodanikuühiskonna aktivist.

Ta on pärit Võnnu kihelkonnast Tartumaalt. Ta on uurinud Eesti maaühiskonna, meediaühiskonna, kodanikuühiskonna, õigusloome, avaliku halduse, sisejulgeoleku ja korruptsiooni sotsiaalse kontrolli küsimusi. On avaldunud neil teemadel üle 40 artikli, koostanud rahvusvahelisi kogumikke ja pidanud arvukalt konverentsi- ja koolitusettekandeid.


Paul Radin

Paul Radin (2. aprill 1883 – 21. veebruar 1959) oli Poola juudi päritolu ameerika antropoloog, kelle erialaks oli Põhja-Ameerika indiaanlaste mütoloogia ja religioon.


Helisev muusika (film)

"Helisev muusika" ("The Sound of Music") on 1965. aasta Ameerika Ühendriikide muusikalfilm.


Mary Poppins (raamatusari)

"Mary Poppins" on lasteraamatute sari, mille on kirjutanud P. L. Travers ja illustreerinud Mary Shepard.

Raamatusarja põhjal on valminud Disney stuudio mängufilm "Mary Poppins" (1964, peaosas Julie Andrews) ja vene muusikafilm "Hüvasti, Mary Poppins" ("Мэри Поппинс, до свиданья", 1983, kaastegev Lembit Ulfsak) ning raamatusarja ja Disney stuudio mängufilmi põhjal muusikal "Mary Poppins" (2004).

2018. aastal esilinastus osaliselt raamatusarja, Disney stuudio mängufilmi ja muusikali põhjal tehtud mängufilm "Mary Poppins tuleb tagasi" ("Mary Poppins Returns", Walt Disney Company, peaosas Emily Blunt).

Raamatud: "Mary Poppins" (1934). Eesti keeles Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2000; Tänapäev 2015 ja 2017 "Mary Poppins tuleb tagasi" (Mary Poppins Comes Back, 1935). Eesti keeles Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2001 "Mary Poppins avab ukse" (Mary Poppins Opens the Door, 1943). Eesti keeles Eesti Raamat, 1971; 1994; Sinisukk, 2001 "Mary Poppins pargis" (Mary Poppins in the Park, 1952). Eesti keeles Sinisukk, 2001 "Mary Poppins A-st Zni" (Mary Poppins From A to Z, 1962) "Mary Poppins köögis" (Mary Poppins in the Kitchen, 1975) "Mary Poppins Kirsipuu teel" (Mary Poppins in Cherry Tree Lane, 1982). Eesti keeles Sinisukk, 2001 "Mary Poppins ja naabermaja" (Mary Poppins and the House Next Door, 1988). Eesti keeles Sinisukk, 2001


Peter Ernst Wilde

Peter Ernst Wilde (24. märts 1732 Woedtke – 28. detsember (vkj 17. detsember) 1785) oli baltisaksa arst ja literaat, kes tegutses Põltsamaal. Koos August Wilhelm Hupeliga andis ta välja esimest eestikeelset ajakirja "Lühhike öppetus". Valgustusmeelse inimesena tegeles Wilde ka laiemalt rahvaharidusliku tegevusega, seda küll vaid saksa keeles, sest erinevalt Hupelist ta eesti keelt ei osanud.

Õppis Königsbergis usuteadust, 1749 Halles usuteadust, 1751 Königsbergis arstiteadust. Dr. med.

1765 läks Kuramaale, sealt Riiga, 1766 Põltsamaale.

Ta koostas ka raamatu "Arsti ramat nende juhhatamisseks kes tahtwad többed ärraarwada ning parrandada" saksakeelse originaali.


Siil

Siil ehk harilik siil (Erinaceus europaeus) on siillaste sugukonda, siili perekonda kuuluv imetaja, üks kahest Eestis elavast siili perekonna liigist.


Kärstna mõis

Kärstna mõis (saksa keeles Kerstenshof) oli rüütlimõis Viljandimaal Helme kihelkonnas, mis nüüdisajal jääb Viljandi maakonna Viljandi valla territooriumile Kärstna külla.


Saarmas

Harilik saarmas (Lutra lutra) ehk saarmas on kärplaste sugukonda saarma perekonda kuuluv poolveeline kiskja, kelle peamiseks elupaigaks on siseveekogude kaldaalad. Harilik saarmas toitub peamiselt kalast ning on väga territoriaalne. Rahvasuus ja võru keeles on saarmas tuntud ka kui udras.

Saarmas kuulub Eestis III kaitsekategooriasse.


Indrek Jürjo

Indrek Jürjo (14. aprill 1956 Tallinn – 8. september 2009 Tallinn) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.

Jürjo lõpetas 1974. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning oli 1974–1976 ajateenistuses Nõukogude armees.

1977. aastal astus ta Tartu Riiklikku Ülikooli, kus õppis ajalugu; ülikooli lõpetas 1983. aastal. 12. novembril 1998 sai ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistrikraadi, 23. juunil 2005 Hamburgi Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "August Wilhelm Hupel und die Aufklärung in Livland".

Aastatel 1983–1992 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis nooremteadur, 1992–1996 Arhiiviametis arhiivinõunik. Septembrist 1996 kuni 1998. aasta lõpuni oli Jürjo Riigiarhiivi filiaali osakonnajuhataja, 1999–2002 Rahvusarhiivi uurimistöö- ja publitseerimisosakonna peaspetsialist ning 2002. aastast kuni surmani Riigiarhiivi publitseerimistalituse juhataja.


9. sajand eKr

9. sajand eKr ehk IX sajand eKr ehk e.m.a üheksas sajand enne kristlikku ajaarvamist algas 1. jaanuaril 900 eKr ja lõppes 31. detsembril 801 eKr.