Jõelähtme

Jõelähtme on küla Harjumaal Tallinnast idas, Jõelähtme valla keskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 120 inimest. Neist 113 (94,2%) olid eestlased.

Asulat läbivad Tallinna–Narva maantee ja Jõelähtme–Kemba tee. Küla piires asuvad ka Ellandvahe tee ja Jõelähtme tee ning külast algab Jõelähtme–Kostivere tee.

Külas asuvad muuhulgas vallamaja, Jõelähtme kirik, Jõelähtme kalmistu, Jõelähtme rahvamaja ja tankla.

Külastajatele on avatud Jõelähtme kivikirstkalmistu, mille kõrval asub ka Rebala muinsuskaitseala keskuseks oleva Rebala muuseumi hoone.

Küla asub Jõelähtme jõe alamjooksul ja samas asub ka Jõelähtme joastik.

Jõelähtme territooriumi põhjaosas asub Ellandvahe kivi.


Hermann von Brüggenei

Hermann von Brüggenei, teise nimega Hasenkamp (umbes 1475 – 5. veebruaril 1549 Võnnus) oli Liivi ordu meister aastatel 1535–1549.


Jõesuu (Viljandi)

Jõesuu oli küla Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonnas. See liideti 1977. aastal Vaibla külaga.

Sealt alalt kulgeb läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee, mis ületab küla juures Emajõge. Jõel asuvad küla juures 66-meetrine raudbetoonsild (Rannu-Jõesuu sild) ja 90-meetrine teraskaarsild (Jõesuu sild).


Tour du Midi

Lõunatorn (prantsuse keeles Tour du Midi, hollandi keeles Zuidertoren) on Brüsselis asuv Belgia kõrgeim hoone.

See valmis aastal 1967 ning selle kõrgus on 150 meetrit. Hoonel on 38 maapealset ja 3 keldrikorrust ning 11 lifti. 1995–1996 hoone rekonstrueeriti, mille käigus tema välispind kaeti klaaspaneelidega.

Hoones töötavad Belgia pensioni- ja lastetoetuste ametkond, mille jaoks hoone ehitatigi, ning muud ametiasutused. Hoones on töökohti 2500 inimesele.

Aastatel 1967–1972 oli ta Euroopa Majandusühenduse riikide kõrgeim hoone. Seejärel valmis Pariisis Tour Montparnasse, mis on veel kõrgem.

Ta asub Brüsseli Lõunaraudteejaama lähedal.


Johann von der Recke

Johann von der Recke (umbes 1480 – 18. mai 1551) oli Liivi ordumeister 1549–1551.

Johann von der Recke vanemad olid Johann von der Recke ja Tuba von Torck. Ta astus Liivi ordusse küllaltki hilises eas, sest veel 1514. aastal oli ta Vestfaalis ilmik. Tõenäoliselt 1520. aastate alguses tuli ta Liivimaale, kus oli 1523–1525 majandusametnik (Schäffeskumpan) Võnnus, 1531. aastal sai temast aga ühe olulisema orduvalduse, Aluliina (Alūksne, saksa Marienburg) komtuur. Alates 1535. aastast oli ta Viljandi komtuur. 1541. aastal nimetas ordumeister Hermann von Brüggenei ta enda koadjuutoriks. Nagu Brüggenei, toetas ka Recke ordu säilitamist. Tõenäoliselt toetas ta erinevalt oma protestantlusse kalduvast eelkäijast pigem katoliiklust.

1542. aastal hankis koadjuutor Recke Saksa kuninga Ferdinand I käest reskripti, mis oleks talle andnud õiguse valvata kõigis Liivimaa piiskopkondades, eriti Riia peapiiskopkonnas, selle järele, et seal saavad ametisse ainult katoliiklust toetavad vaimulikud. See oli otseselt suunatud protestantliku peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerni vastu, ent võis piirata ka teiste piiskoppide õigusi, seetõttu lükati see reskript 1546. aastal Liivimaa maapäeval Volmaris tagasi.

Johann von der Recke lühikesel ametiajal valitses Liivimaal rahu. Samas sattus ta ordu sees vastuoludesse, kuna jättis ka ordumeistriks saamise järel Viljandi komtuurkonna enda võimu alla. Lisaks püüdis ta koos oma venna või nõo Tartu piiskopi Jodokus von der Recke ning Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopi Johannes von Münchhauseniga lahendada Riia linna ja peapiiskopi tüli. 1550. aasta sügisel tabas Recket atakk, mis halvendas ta tervist oluliselt. 1551. aastal laastas Liivimaad epideemia, tõenäoliselt katk. Ka ordumeister suri arvatavasti sellesse.

Lisaks Tartu piiskopile Jodokus von der Reckele viibis tema ajal Liivimaal teisigi tema sugulasi, mõned neist ka Liivi ordu liikmetena.


Lamberto Spoletost

Lamberto Spoletost (umbes 880 – 898) oli Frangi keiser, Itaalia kuningas ja Spoleto hertsog (Lamberto II nime all).

Lamberto oli Spoleto Guido poeg. Kui isa 891. aastal keisriks krooniti, sai temast Itaalia kuningas ning 892. aastal kaaskeiser. Isa surma järel 894. aastal sai Lamberto nii keisriks kui ka Spoleto hertsogiks. Tema tiitlid ei maksnud siiski kuigi palju, sest reaalselt valitses ta vaid osa Itaalia üle, samas kui temast tunduvalt võimsamad valitsejad, Ida-Frangi kuningas Arnulf ja Friooli Berengar üheskoos tema vastu võitlesid. 896. aastal kroonis paavst Formosius Arnulfi Roomas Itaalia kuningaks ja keisriks. Ent kuna Arnulfil oli tegemist Saksamaal, siis õnnestus Lambertol 897. aastal reaalne võim Itaalias taas enda kätte saada. 898. aastal võitis ta mässulist Toscana hertsogit ning valmistus minema sõjakäigule Berengari vastu, ent hukkus ootamatult, ilmselt hobuse seljast kukkumise tõttu. Seejärel läks võim Itaalias Arnulfile ja Berengarile.


Guido Spoletost

Guido Spoletost (ka Wido; suri 894) oli Frangi keiser, Itaalia kuningas ja Spoleto hertsog (Guido III nime all).

Guido oli üks mõjukamaid Kesk-Itaalia valitsejaid, kes pärast Karl Paksu surma ning Frangi impeeriumi lõplikku kokkuvarisemist valiti vastukaaluks Friooli Berengarile samuti Itaalia kuningaks (889. aastal). Nende vahel puhkes ka võitlus Frangi keisritiitli pärast, mille võitis Guido, kes sundis 891. aastal paavsti ennast keisriks ja poeg Lambertot Itaalia kuningaks kroonima.

Väljaspool Itaaliat ei tähendanud tema Frangi keisri tiitel aga tegelikult midagi ning Berengar sõlmis temavastase liidu Ida-Frangi kuninga Arnulfiga. 894. aastal saigi Guido Arnulfi pojalt Zwentiboldilt ja Berengarilt lüüa ning enamik Itaaliat tunnistas Berengari Itaalia kuningana. Guido taandus oma pärusmaadele, kus ta samal aastal ootamatult suri.


Kusi

Kusi ehk uriin on selgroogsete neerudes toodetav vedel eritis. Kusi koguneb kusepõide ja väljutatakse kusiti kaudu.

Inimene eritab ööpäevas 1–1,5 liitrit kust.

Seda kasutatakse rahvameditsiinis ja orgaanilise väetisena.


Hispaania kuningas

Hispaania kuningas on Hispaania riigipea ametinimetus. Praegune Hispaania kuningas on alates 19. juunist 2014 Felipe VI.


Johann Wolthus von Herse

Johann Wolthus von Herse (ka Wolthuss või Waldhaus von Heerse; suri enne 1473 suve) oli Liivi ordu ordumeister aastail 1470–1471.

Tema valitsemisajal ehitati Toolse ordulinnus ja rajati Toolse foogtkond. Johann Wolthus von Herse püüdis reformida Liivi ordu sisekorraldust: ta ühendas mitu komtuurkonda ordumeistri otsevõimu alla ning sundis mitu käsknikku ametist lahkuma. Tema eesmärgiks oli tõenäoliselt eestkätt enda võimu tugevdamine, aga ka soov ordut Moskva suurvürstiriigi ja teiste vaenulike välisjõudude vastu tugevdada. Ta plaanis Liivimaa ja Novgorodi ühisliitu Moskva vastu ning sõda Pihkvaga, et seal Moskva mõju vähendada. Kuid tema poliitika äratas suuremas osas Liivimaa ordukäsknikes vastuseisu ning 1471. aasta oktoobris ta kukutati, vangistati Võnnu ordulinnusesse. Ta suri vangistuses, võimalik, et mõrvati. 1472. aastal on teda mainitud veel elus olevana, 1473. aasta suvel aga surnuna.

Tema vend Friedrich Wolthus von Herse oli samuti Liivi ordu liige, teine vend Ernst aga orduvasall.


Halt

Halt (ka Haold) oli Liivi ordu maameister aastail 1290–1293. Ta andis 30. septembril 1291 Paidele linnaõiguse.

Halt oli aastatel 1282–1287 Järva foogt, ilmselt just tema ajal alustati tõsisemalt Paide ordulinnuse kindlustamist. Paidega jäi ta seotuks ka edaspidi, nagu näitab ka Paidele linnaõiguste andmine.

Halt oli tema hüüdnimi. Hiljem on tema kohta kasutatud väljamõeldud nimekujusid Halt von Hohembach, Boltho von Hohenbach, Bolto von Hohenbach, Balthasar Holte. Boltho von Hohenbachi suguvõsa on (alusetult) viidanud talle kui oma liikmele. Tõenäoliselt pärines Halt Ida-Saksimaalt Biewende suguvõsast, kus nimi Haold oli juba varem kasutusel ning mitmed selle liikmed olid astunud Saksa ordusse.


Andreas de Velven

Andreas de Velven (ka Andreas von Felben) oli Liivi ordu maameister 1240–1241 ja 1248–1253. 1241. aastast oli ta Liivi ordu viitsemeister, pärast seda kuni aastani 1247 ordumeistri asemik. 1248. aastal määrati Andreas de Velven Felben Roomas uuesti Liivi ordu ordumeistriks.

Andreas de Velven pärines Salzburgi piiskopkonnast Pinzgaust.

1240. aastal sõlmiti Andreas de Velveni osavõtul rahu Aleksander Nevskiga Novgorodis.

Eesti ajaloos on ta tuntud eelkõige kui Saare-Lääne piiskopi esindaja rahu sõlmimisel saarlastega 1241. aastal.

1253. aastal sõlmiti tema osavõtul uus rahu Aleksander Nevskiga, mispeale lubati saksa kaupmeestel rajada Novgorodi katoliiklik kirik.

1260. aastal viibis de Velven Leedu kuninga Mindaugase õukonnas, pärast seda pöördus ta Salzburgi piiskopkonda tagasi. Teda on viimati elusolevana mainitud 1282. aastal.


Rinnuliujumine

Rinnuliujumine (ka konnaujumine) on ujumisstiil, mille puhul ujuja asetseb rinnaga allapoole ning tema ülakeha ei pöördu. Käed liiguvad rinna all ette ja siis kõrvale. Jalad kõverduvad ja sirutuvad konnasarnaselt.

Rinnuliujumine on tervisesportlaste seas populaarne, kuna pea on suurema osa ajast veest väljas ja tehnika sobib aeglaseks ujumiseks.

Rinnuliujumine on võistlusalana kasutusel ka ujumisvõistlustel.

Rinnuliujumine on tehniliselt küllaltki raske ja suhteliselt aeglane edasiliikumise viis. Tehniliselt õige rinnuliujumine nõuab näiteks väga head põlvede liikuvust.


Bentos

Bentos ehk põhjaelustik on veekogude põhjasetteis ja põhjas elavate organismide kogum. Bentose elukeskkonna nimetatakse bentaaliks.

Bentost moodustavad organismid võivad elada nii veekogude põhjal (epibentos) kui ka põhjasetteis (inbentos). Eristatakse zoobentost ja fütobentost. Vastavalt organismi suurusele kuulub ta kas makro- (>1 mm) või mikrobentose (<1 mm) hulka. Bentoseks nimetatakse nii mageda kui ka soolase veega veekogude põhjaelustikku.

Bentilised organismid on näiteks meritähed, merekarbid ja austrid.

Bentosest toituvaid loomi nimetatakse bentofaagideks.

Vahepealse rühma moodustavad fütofiilid, kes eelistavad elada taimedel, sh fütobentosel).


Koerakandmine

Koerakandmine oli keskaegne aadlikele määratud karistus maarahu rikkumise eest, mis seisnes koera kandmises ühest piirkonnast teise.


Joseph Murphy

Joseph Murphy (20. mai 1898 – 15. detsember 1981) oli iiri päritolu Ameerika Ühendriikide kirjanik ja esoteerikaõpetlane.

Ligi viiekümne aasta jooksul ta kirjutas, nõustas ja pidas loenguid üle kogu maailma.


Caspar von Oldenbockum

Caspar von Oldenbockum (ka Jasper von Altenbockum või Oldenbokkum; umbes 1535 – 30. august 1565) oli Liivi ordu rüütel, Paide ordulinnuse komandant aastatel 1558–1562, Järva foogti kohusetäitja 1560–1562 ja Tallinna komtuuri kohusetäitja 1560–1561.

Oldenbockum pärines ilmselt Reinimaalt Kleve hertsogkonnast. Tema vanemad olid Peter von Oldenbockum ja Sophia von Ossenbruck, teise nimega Till ja tal oli vähemalt neli venda. Oldenbockum astus Liivi ordusse umbes 1555. aastal tõenäoliselt Vestfaalis. Hiljemalt 1556. aastal saabus ta Liivimaale ja sai samal aastal ordurüütliks.

1558. aastal võttis ta üle Vene-Liivi sõja ajal Paide lossi kaitsmise. Ta suutis linnust nii sel 1558, kui ka 1560. aastal ülekaalukate Moskva tsaaririigi vägede vastu edukalt kaitsta, pälvides nii üle-Liivimaalise austuse ning hüüdnime "Liivimaa viimane rüütel". Aastatel 1560–1561 oli Oldenbockum ühtlasi ka Tallinna ordulossi komandant, kes pidi pärast linna alistumist Rootsile lossi pärast mõningast piiramist loovutama.

1562. aastal, pärast orduriigi likvideerimist, jätkas Oldenbockum teenistust endise Liivi ordumeistri ja esimese Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri juures.

1565. aastal juhtis Poola mõisameeste sõjakäiku rootslaste käes oleva Tallinna alla, kuid löödi taganema ja sai Sipa küla lähedal rootslaste suurtükikuulist pihta. Ta suri mõni päev hiljem, 30. augustil 1565 Vigala linnuses ja maeti Pärnu Nikolai kirikusse, mis hävis II maailmasõjas.


Mittekallaletungileping

Mittekallaletungileping on rahvusvaheline leping kahe või enama riigi vahel, milles antakse vastastikune lubadus teisele lepinguosalisele või teistele lepinguosalistele mitte kallale tungida.

Eestis on tuntud 1939. aastal Saksamaa ja NSV Liidu vahel sõlmitud mittekallaletungileping (Molotovi-Ribbentropi pakt), samuti 1932. aastal Eesti ja NSV Liidu vahel (Eesti-Nõukogude Liidu mittekallaletungileping) ning 1939. aastal Eesti ja Saksamaa vahel sõlmitud lepingud (Eesti-Saksa mittekallaletungileping).


Slowhand

"Slowhand" on Eric Claptoni album, mis ilmus aastal 1977.

Album pälvis 2003. aastal avaldatud ajakirjas Rolling Stones 500 parima albumi hulgas 325. koha.

Albumi pealkiri viitab Claptoni hüüdnimele Slowhand.


Roy Orbison

Roy Kelton Orbison (23. aprill 1936 Vernon, Texase osariik – 6. detsember 1988 Hendersonville, Tennessee osariik) oli USA laulja ja laulukirjutaja, kes on tuntud tänu kirglikule laulustiilile ning sügavatele ja emotsionaalsetele ballaadidele. Tema firmamärgiks olid tumedad päikeseprillid.

Orbison alustas muusikukarjääri keskkoolis rockabilly ja kantrimuusika ansamblis lauldes. 1965. aastal sõlmis ta lepingu Sam Phillipsi plaadifirmaga Sun Records, kuid suurima edu saavutas ta Monument Recordsiga. Aastatel 1960–1966 jõudsid 22 tema singlit Billboardi singlite edetabeli esineljakümne. Ta oli oma hittide autor või kaasautor. Tema tuntumate 1960. aastate laulude hulka kuuluvad "Only the Lonely" (1960), "Running Scared" (1961; Billboardi edetabeli esikoht), "Crying" (1961), "In Dreams" (1963) ja "Oh, Pretty Woman" (1964; Billboardi edetabeli esikoht). Alates 1960. aastate keskpaigast tabas teda mitu isiklikku tragöödiat, tema plaadimüük vähenes ja karjäär hakkas minema allamäge. Uuesti hakkas tema populaarsus tõusma 1980. aastatel.

Teda kutsuti rokkmuusika Carusoks (The Caruso of Rock). Elvis Presley pidas teda maailma parimaks lauljaks, Barry Gibb kutsus teda "Jumala Hääleks". 2008. aastal paigutas ajakiri Rolling Stone Orbisoni saja kõigi aegade parima laulja seas 13. kohale. 1987. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 1989. aastal Laulukirjutajate Kuulsuste Halli liikmeks. 2010. aastal sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe.


Mate

Mate on matepuu ehk paraguai iileksi (Ilex paraguensis) kuivatatud lehtedest valmistatud jook, mis on traditsiooniline Lõuna-Ameerikas, peamiselt Argentinas, Uruguays, Paraguays, Brasiilia ja Tšiili lõunaosas ning Boliivias.


Dorothy Parker

Dorothy Parker (neiupõlvenimega Rotschild; 22. august 1893 West End, New Jersey – 7. juuni 1967, New York) oli Ameerika Ühendriikide proosakirjanik ja luuletaja, kes sai tuntuks teravmeelsete ütluste ja lühijuttudega. Tal oli mitu hellitusnime, näiteks Dot ja Dottie.


Operatsioon Weserübung

Weserübung oli Saksamaa sõjaline plaan II maailmasõjas, mis omakorda jagunes kaheks, Weserübung-Süd käsitles Taani, Weserübung-Nord Norra hõivamist Saksa vägede poolt üheaegsete mere- ja õhudessantidega.

Ettevalmistusi Norra hõivamiseks hakati tegema septembris 1939, kui moodustati kolmest erinevast väeliigist pärit ohvitseridest töögrupp, kes hakkasid välja töötama sissetungiplaani Norrasse. Töögrupi juhiks sai 27. jaanuaril 1940 kindralooberst Nikolaos von Falkenhorst. 29. veebruaril esitas kindralooberst von Falkenhorst Adolf Hitlerile plaani, kus koos Norraga soovitati hõivata ka Taani. 1. märtsil 1940 kirjutas Hitler plaanile alla. Pärast üksikasjade täpsustamist määras Hitler sissetungi täpse aja: kell 4.15 9. aprillil 1940. Operatsiooni üldjuhiks määrati kindralooberst von Falkenhorst.


Gonorröa

Gonorröa, kõnekeeles tripper, on sugulisel teel leviv haigus (suguhaigus), mida tekitab bakter Neisseria gonorrhoeae. Haiguse tunnusteks on halvalõhnaline voolus suguelunditest, valu, urineerimisraskused.

Vanasti raviti gonorröad kaaliumpermanganaadiga, mida sellepärast nimetatakse ka tripperilillaks.

1800. aastate paiku loeti gonorröad ja süüfilist ühe haiguse eri vormideks.


Carl Perkins

Carl Lee Perkins (9. aprill 1932 Tiptonville, Tennessee osariik – 19. jaanuar 1998 Jackson, Tennessee osariik) oli USA rockabilly-laulja, laulukirjutaja ja kitarrist.


Kongsberg

Kongsberg on linn Norra kaguosas Vikeni maakonnas, Kongsbergi valla keskus.

Elanike arv on 17 643 (2004), 76% valla elanike arvust.


Jägala

Jägala on küla Harjumaal Jõelähtme vallas. Asub Jägala jõe ääres.

Külas asub Pärnamäe hiis.

Külas on RMK Harjumaa metskonna keskus.


Kaberneeme

Kaberneeme on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Küla asub Kaberneeme poolsaarel Eesti põhjarannikul. Poolsaar on vaid kahe kilomeetri pikkune. Tänapäeval kuulub poolsaar halduslikult Harju maakonna Jõelähtme valda. Kaberneeme külas asub ka Kaberneeme sadam, Kaberneeme poolsaarest läände jääb Kaberneeme laht, tema mõtteliseks jätkuks on Koipse (ka Koipsi) ja Rammu saared.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 137 inimest ja 2019. aasta seisuga elab külas 121 inimest. 2015. aastal oli neist eestlasi 128 (93,4%).

Kaberneeme poolsaar on liivase pinnasega ja kattunud enamasti männimetsaga. Kaberneeme on tuntud matkamise ja puhkekoht, küla lähedal paiknevad RMK lõkkekohad.


Koila

Koila on küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas Koila on küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas Koila on küla Viru-Nigula vallas Lääne-Viru maakonnas


Tulnukas ehk Valdise pääsemine 11 osas

"Tulnukas ehk Valdise pääsemine 11 osas" on 2006. aastal esilinastunud Eesti lühimängufilm, mis räägib Eesti subkultuurist, mida on nimetatud jõmluseks või ka rullnokluseks.

Filmi tegevustik keskendub rullnokk Valdisele, kes saanuna tüli käigus labidaga löögi pähe, unustab ära kõik, mis tema igapäevases jõmmielus normaalne oli. Kuigi sõbrad üritavad Valdise mälu virgutada, muutub mõistmatu noormees erinevusi vihkavas ühiskonnas peagi häirivalt üleliigseks ning tema pääsemine ei ole sugugi lihtne.

Linateost on korduvalt iseloomustatud kultusfilmina.

Film esilinastus 3. augustil 2006 Kinobussi tuuri raames Ruhnul. 2024. aasta 1. aprillil esilinastus filmi järg "Tulnukas 2 ehk Valdise tagasitulek 17 osas".


Koila (Väike-Maarja)

Koila on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.


Rift

Rift on koht, kus toimub maakoore ja litosfääri rebenemine

Riftide tekkepõhjuseks on laamade lahknemine. Ookeanilise maakoorega laamade lahknemisel tekivad ookeanilised riftivöötmed, kus piki keskahelikku kulgeb pikk ja kitsas alang. Kohati voolab välja laava ja purskavad vulkaanid. Sageli esinevad tugevad maavärinad.

Mandrilise maakoorega laamade või nende osade lahknemisel tekivad mandrilised riftivöötmed, piki selle keskosa kulgeb pikk ja kitsas alang. Seal tekivad kitsad ja pikad järved. Kohati voolab välja laava ja purskavad vulkaanid. Sageli esinevad tugevad maavärinad.


Vene Kunstnike Ühendus Eestis

Vene Kunstnike Ühendus on asutatud 1998. aastal ning sellesse kuuluvad Eestis elavad ja kunstiga tegelevad eri rahvustest inimesed. Nendevaheline ühendav lüli on vene keel.

Vene Kunstnike Ühenduse juhataja on Aivar Rihkrand.

Ühendus korraldab pidevalt väljapanekuid Ida-Virumaa kunstigaleriides ja Tallinnas Vene Kultuurikeskuses, aga ka mitmel pool mujal. Näiteks 2011. aastal organiseeriti koostöös Tallinna Vene Muuseumiga retrospektiivne näitus "Vene kunstnikud Eestis. 21 sajandi algus". Esmakordselt ühenduse ajaloos toimus ühine näitus Tartus.


Tasandik

Tasandik on suhteliselt tasase pinnamoe ning madalate absoluutsete kõrgustega piirkond.

Tasandiku reljeef võib olla kergelt lainjas, kuid mäestikele omaseid järske reljeefivorme üldiselt ei ole või on vähe. Valdavad kulutuslikud ja kuhjelised pinnavormid. Tasandik võib olla tekkinud nii settimise kui ka erosiooni läbi. Näiteks rannikumadalikud on tavaliselt külgnevaist mägedest pärineva settematerjali kuhjumisalaks. Mõnikord on tasandik tekkinud pikka aega väldanud kulutuse tagajärjel, mis on reljeefi iseärasused ajapikku tasandanud.

Tasandikel elab suurem osa maailma rahvastikust.


Koogi

Koogi on küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas Koogi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas

Koogi järv ja Koogi oja asuvad Tartu vallas


Saltatsioon

Saltatsioon on setteosakeste transpordiviis, mille puhul osakesed liiguvad tuulest või vooluveest kantuna hüplevalt edasi.

Saltatsioon on vahevormiks veeremise ning suspensioonina edasikandumise vahel. Selle, kas setteosake liigub edasi veereldes, saltatsiooniliselt või suspensioonina, määravad ära osakese omadused (mass, suurus) ja teda kandva fluidumi omadused (liikumiskiirus, tihedus).


Koogi (Tartu)

Koogi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Külas on 70 elanikku. Külast voolab läbi Laeva jõgi ning seal asub ka 2 järve: Koogi paisjärv ja Veski paisjärv. Keskuses asus Saadjärve mõisa karjamõis: Koogi mõis.

Koogi külas on sündinud polaaruurija Vello Park ja Endla teatri näitleja ning muusik Elmar Trink

2000. aastal moodustati Koogi külaseltsing, kelle eestvedamisel on korrastatud külakeskus, rand ja 2005. aastal valmis ka külakoda, kus korraldatakse järvemuusikakontserte, külapäevi, Saadjärve kooli kokkutulekuid, Tabivere valla laulupäevi jne.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.


Kullamäe (Räpina)

Kullamäe on küla Räpina vallas Põlva maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.


Meander

Meander on jõelooge.

Jõed moodustavad meandreid peamiselt alamjooksul laiades lammorgudes. Meandrid hakkavad moodustuma, sest jõe vool on alati turbulentne ning reljeef pole kunagi absoluutselt ühtlase kallakuga. Seetõttu ei saa kujuneda sirgeid jõesänge. Tekkinud looked muutuvad suuremaks, sest jõed voolavad n-ö väliskurvis kiiremini ja erodeerivad sealt setteid, mille tulemusel tekib kõrge kaldaga põrkeveer. Sisekurvis toimub aga aeglase voolu tõttu setete kuhjumine (jõgi säilitab oma laiuse, kuid muudab asukohta). Seega on tegemist positiivse tagasisidega – tekkinud jõelooge soodustab enda edasist arenemist. Meandrid ei saa areneda lõputult, sest ükskord murrab jõgi oma tee sirgemaks ning vanadest meandreist arenevad soodid.

Meandrite moodustumist nimetatakse meandreerumiseks.

Termin "meander" tuleb Väike-Aasia poolsaare edelaosas voolava jõe Büyük Menderese nimest.


Maardu küla

Maardu on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Maardu küla on esmamainitud aastal 1241 (Martaekilae) ning Maardu mõisa (Maarthe) 1397. aastal. Küla mõisastati 18. sajandi keskpaigas.

Külas asuvad Maardu mõis, Maardu hiiemets, väikeselohuline kultusekivi Hiiekivi ning Maardu kivikalmete rühm. Põhjas piirneb küla Tallinna–Narva maanteega, millega ühendab küla keskust Maardu mõisa tee. Küla läbib Lagedi–Kostivere tee ja külla jääb ka üks bussipeatus (Maardu mõis). Lähimad kauplused, koolid, lasteaiad ja muud asutused jäävad sama valla Loo ja Kostivere alevikku.

1941. aasta 6. detsembril sündis Maardu külas talunike Evald ja Adele Hermaküla (sündinud Sepp) poeg Evald Hermaküla, hilisem tuntud näitleja, teatrilavastaja, filmilavastaja ja näitejuht.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 159 inimest. Neist 114 (71,7%) olid eestlased.

Küla järgi on nimetatud Kallavere kihistu Maardu kihistik.


Manniva

Manniva on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Seal asuvad golfiväljakud, mis kuuluvad klubile Estonian Golf & Country Club.


Neeme (Jõelähtme)

Neeme on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. See asub Tallinna kesklinnast umbes 40 km kaugusel. Neeme (varem Sumini, Sunaneeme ja ) küla asutati 1560. aastal ja see asub Ihasalu poolsaare tipus.

1977—1997 oli Ihasalu küla osa.

Neeme küla on esimene küla Eestis, millel on oma lipp ja vapp, mille kirjeldus on järgmine: sinisel kilbil hõbedane kilbi ülaservani ulatuv kaarjate külgedega teravik ja kaks püstasendis seljakuti asetatud vastandvärvustes kala. Sinine tähistab merd, hõbedane teravik viitab neemele. Kalad osutavad randlaste traditsioonilisele tegevusele – kalapüügile. Neeme küla vapp on kantud 22. juunil 1996 Eesti vapiregistrisse.

Neeme külas on lasteaed, kuueklassiline kool (asutatud 1898), raamatukogu, rahvamaja, pood, Wana Kala kõrts, restoran Ruhe. Kuni 2007. aastani tegutses Neemes postipunkt.

Traditsioonilistest üritustest suurimad on iga viie aasta tagant tähistatavad Neeme päevad, iga aasta juulis peetav kalurite päev, augustis toimuv muinastulede öö ja septembris toimuv Neeme lõikuskuu laat.

Aastatel 2002–2005 ilmus Neeme küla ajaleht Neemekene. 2006. aastast kannab Neeme ja Ihasalu küla ajaleht nime Oma Poolsaar.

Neeme küla tunnistati 2001. aastal Harjumaa kauneimaks külaks ning 2002. aastal tunnistas president selle Eesti kauneimaks külaks.

Külas on käimas ka vilgas kinnisvaraarendus, suurim arendatav elamurajoon on Kadakaranna. Tegelik elanike arv külas on ametlikest andmetest tunduvalt suurem.

Neeme külas on ka väikesadam Neeme Sadam, mis on rekonstrueeritud, aga mida veel arendatakse. Neeme sadamas on võimalik randuda väikestel ja keskmise suurusega alustel. Sadamal on oma tankla.

Enamik supluskohtadest on liivarannad.


Nehatu (Jõelähtme)

Nehatu on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Nehatu külas Pirita jõe ääres paikneb kunagise Nehatu mõisa mõisasüda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Neist 17 olid eestlased.


Parasmäe

Parasmäe on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Parasmäel on arvukalt muinasaegseid kultusekive (Parasmäe kultusekivid), millest mitmed on arvele võetud kultuurimälestisena. Kultusekive on Parasmäe külas 18, üks nendest suur rändrahn. Kive hakati religioossetel eesmärkidel kasutama 1. aastatuhandel e.m.a.

Parasmäe küla on esimest korda mainitud tundmatu Taani munga poolt aastal 1219, kuid asula on arvatavasti tekkinud umbkaudu 2000 aastat tagasi.

Parasmäe külast, seal asuvatest taludest ja asula ajaloost on ilmunud mitu raamatut, sealhulgas 2012. aastal ilmunud teos "Parasmäe talude lood" (autor Helen Sooväli-Sepping), aga ka: Julius Põldmäe "Jõelähtme ajaloost"; Gea Troska "Rebala, Parasmäe ja Vandjala küla ajaloost ja ehitistest"; Jõelähtme valla "Jõelähtme valla raamatust "Jõelähtme teejuht rändajale ja koduloohuvilisele"; Tiina Pelli "Noppeid Parasmäe küla ajaloost".


Rammu

Rammu on küla Harjumaal Jõelähtme vallas.

2012. aastast on Rammu küla rahvastikuregistris registreeritud ühe inimese elukohaks. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel Rammu külas püsielanikke polnud.

Rammu küla alla kuuluvad Rammu ja Allu saar ning Malusi saared.


Mesi

Mesi on kodustatud mesilaste poolt taimedelt kogutud nektarist või eritistest spetsiifiliste ainete lisamisega toodetud ja kärjekannudes valminud suure suhkrusisaldusega, enamasti magus toiduaine.


Rebala

Rebala on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Rebala küla asub Rebala muinsuskaitseala territooriumil. Piirkond on osa endisest Maardu fosforiidikaevandusest. Rebala külas asub lisaks loodus- ja huviväärsustele ka Jõelähtme prügila.

Rebala külas elas 2023. aasta aprilli seisuga 165 elanikku.


Rohusi

Rohusi on küla Rohusi saarel Jõelähtme vallas Harjumaal.

Varem oli küla nimi Rohusaare.

Küla oli elanikega 18.-19. sajandil, seal elas kaks peret.


Saha

Saha on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Külas asub Saha kabel, Maardu hiiemets, Maardu hiiemetsa ohvrikivi, Saha kivikalmed.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 150 inimest. Neist 141 (94,0%) olid eestlased.


Uusküla (Jõelähtme)

Uusküla on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 466 inimest. Neist 183 (39,3%) olid eestlased.

Külas asub osaliselt Muuga sadam ja Muuga tööstuspark.


Homofoonia

Homofoonia (kreeka keeles homoios ühesugune + phone heli ) on muusikas mitmehäälne faktuur, milles ühte domineerivat meloodiat saadab muu muusikaline materjal.


Rullnokk

Rullnokkadeks nimetatakse teatud elustiili või isegi subkultuuri esindajaid 1990. aastate ja 21. sajandi alguse Eestis.

Stereotüüpne rullnokk on madala haridustaseme ja piiratud silmaringiga noor mees (enamasti u 16–25 aastat vana), kes riietub sportlikult (nimetus ongi tuletatud moekalt kumeraks koolutatud nokaga pesapallimütsist) ja peab elus ülemäära oluliseks autosid, eriti BMWsid. 1982.–1993. aastatel toodetud E30-kerega 3. seeria BMW oligi rullnokkade üks lemmikautosid 1990. ja 2000. aastatel, kuid on nüüdseks oma maine taastanud ja temast on saanud ihaldusväärne retroauto.

Uue generatsiooni Rullnokk – ta hindab kõrgelt autosid, enim levinud on 3. Seeria E36 kere, mille tuunimist kajastab ta enamjaolt oma Instagrami lehel.

Uue generatsiooni Oss – tegu on isikuga, kellele meeldib kooli kõrvalt oma õhtuid sisustada kaubanduskeskuse parklates tümmi kuulates. Tema lemmikautoks on kujunenud diiselmootoriga 5. seeria E61.

Rullnoka välimuse ja elustiili juurde kuulub ka mitmesuguste moerõivaste ja aksessuaaride (ehted, mobiiltelefonide uusima mudeli) eksponeerimine. Harrastused on peamiselt pidutsemine, alkohol, kampadesse kogunemine, valju muusika kuulamine, autodega ringikihutamine, kiirendusvõistlused, teatud juhtudel ka vägivald ja õigusrikkumised. Suvel külastatakse vabaõhufestivale ja suvetuure (Õllesummer, 1990. aastatel Pühajärve Beach Party).

Rullnokkadele peetakse iseloomulikuks intellektuaalset piiratust, jõhkrat kõnepruuki ning sallimatust endast erinevate suhtes (sh rassism).

Samasuguse elustiili esindajaid nimetatakse vahel ka jõmmideks või ossideks. Ossi puhul on tegemist klass allpool asuva rullnokaga. Nimelt ei ole neil alati moerõivaid ja aksessuaare, kuid nad kogunevad siiski kampadesse ja on pigem madalalaubalised, kellele meeldib tüli norida ja kakelda. Haridustee on neil tavaliselt pooleli jäänud.

Rullnoka mõiste tõi laiemasse kasutusse ajakirjandus. Eriti tuntuks sai see sõna rahva seas 2001. aastal Kanal 2 huumorisaatest "Wremja" (stsenaristid Mart Juur ja Andrus Kivirähk), kus näitlejad Jan Uuspõld ja Dan Põldroos mängisid karikeeritult kahte rullnokka (Aivar Saan ja Peeter Kelk ehk Aiku ja Pets). Rullnokki kujutavaks võib pidada ka ansambli Smilers laulu "Mina, Pets, Margus ja Priit".

2006. aastal valmis Rasmus Merivool Tallinna Ülikooli filmi ja video õppetooli lõputööna lühimängufilm "Tulnukas", mille peategelased on rullnokad.

Rullnokkade elustiili parodeerib Martin Saare laul ja muusikavideo "Mul on bemmil uued kummid".


François Mitterrand

François Mitterrand (, 26. oktoober 1916 Jarnac – 8. jaanuar 1996 Pariis) oli Prantsusmaa sotsialistlik poliitik, president ja Andorra vürst aastatel 1981–1995.

Kui puhkes Teine maailmasõda, oli Mitterrand parajasti lõpetamas ajateenistust. Ta oli jalaväes seersant. 14. juunil 1940 langes ta sakslaste kätte vangi ja viidi vangilaagrisse Kasseli lähedal Ziegenhainis, mida tänapäeval nimetatakse Trutzhainiks. Seal astus ta sõjavangide organisatsiooni ja see mõjutas tema ilmavaadet: temast sai sotsialist.

Kaks korda, 1941. aasta märtsis ja novembris, proovis ta ebaõnnestunult põgeneda. Kolmas põgenemiskatse 10. detsembril 1941 õnnestus. Ta naasis jalgsi Prantsusmaale ja läks koju, mis asus selles Prantsusmaa osas, mida sakslased ei kontrollinud. Oma mälestustes kirjutas Mitterrand, et oma ema sõbra abil sai ta tööd Vichy valitsuses kesktaseme ametnikuna, kelle tööülesanneteks oli sõjavangide eest hoolitsemine. Ühe ärakaranud sõjavangi kohta oli see üsna eriskummaline. Samuti on Mitterrand väitnud, et töötas spioonina Vaba Prantsusmaa vägede heaks.

Ta kandideeris vasakparteide ühiskandidaadina presidendiks juba 1965. aastal, kuid kaotas Charles de Gaulle'ile. Ta kandideeris uuesti 1974. aastal, kuid siis kaotas Valéry Giscard d'Estaing'ile. 1981 õnnestus tal napi häälteenamusega d'Estaing'i võita ja temast sai esimene sotsialistist Prantsusmaa president.

1986. aasta parlamendivalimistel aga sotsialistid kaotasid, gaullistliku RPRi ja liberaalse UDFi parempoolne koalitsioon saavutas Rahvuskogus napi enamuse kahe koha võrra. Seetõttu oli Mitterrand sunnitud peaministriks nimetama RPRi parteijuhi Jacques Chiraci, algas kaheaastane nn. vabaabielu (cohabitation). 1988. aastal valiti Mitterrand tagasi, võites Chiraci 8 protsendiga, koos temaga saavutasid sotsialistid ka Rahvuskogu valimistel 260 kohta, mispeale ta moodustas koos kommunistide ja vasakradikaaalidega vasakpoolse koalitsiooni, peaministriks nimetas ta Michel Rocardi.

1993. aasta valimistel kaotasid sotsialistid suurelt, võites ainult 53 kohta, ning RPR ja UDF moodustasid uuesti koalitsiooni, võites 84% Rahvuskogu kohtadest. Seekord nõudis Chirac Mitterrandi tagasiastumist ja keeldus olemast peaminister, tema asemel nimetati peaministriks endine RPRi rahandusminister Édouard Balladur, algas teine vabaabielu.

1995. aastal, olles juba 78-aastane, ei kandideerinud Mitterrand kolmandaks ametiajaks. Ka sotsialiste olid raputanud skandaalid, tema asemel sai partei presidendikandidaadiks endine haridusminister Lionel Jospin. Esimeses voorus juhtis Jospin, kuna parempoolsed olid jagatud Chiraci ja Balladuri toetajate vahel, kuid kui Balladur jäi kolmandaks ja seega teisest voorust kõrvale, jäi Jospin teises voorus Chiracile alla. Peale 14 aastat presidendina lahkus Mitterrand poliitikast. Tal oli ka eesnäärmevähk, mida ta oli enamuse oma ametiajast varjanud, ning suri kõigest 8 kuud peale presidenditoolilt lahkumist.

Aastal 1992 külastas Mitterrand riigivisiidil Eestit.

Tema valitsusajal kaotati surmanuhtlus ning Prantsusmaa suhted Saksamaaga paranesid tunduvalt, osalt tänu isiklikele headele suhetele liidukantsler Helmut Kohliga. Siiski oli ta alguses sarnaselt Suurbritannia peaministri Margaret Thatcheriga Saksamaa taasühinemise suhtes skeptiline, kuna kartis, et nii võib Saksamaa muutuda liiga mõjuvõimsaks.

Mitterrand kirjutas koos Thatcheriga 12. veebruaril 1986 alla Canterbury lepingule Eurotunneli rajamiseks, ning osales 6. mail 1994 koos kuninganna Elizabeth II-ga tunneli avamistseremoonial.


Groningen

Groningen () on linn Hollandis, Groningeni provintsi keskus.

Groningen asub mitme kanali ääres (Winschoterdiep, Noord-Willems-Kanaal, Van Starkenborghkanaal ja Eemskanaal).

Groningen on Tallinna sõpruslinn.

Groningenis paikneb Leideni Ülikooli järel vanuselt teine ülikool Hollandis – 1614. aastal asutatud Groningeni Ülikool. Linna elanikest umbes 50 000 on üliõpilased.


Miskolc

Miskolc on komitaadi õigustega linn Ungaris, Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadi keskus.

Miskolc on elanike arvult neljas linn Ungaris.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Miskolci elanikest ungarlasi 95,7%, mustlasi 2,2%, slovakke 0,3%, sakslasi 0,3%, kreeklasi 0,1% ja teistest rahvustest inimesi 1,4%.


Lusaka

Lusaka on Sambia pealinn ja suurim linn, Lusaka provintsi keskus. Linn asub riigi lõunaosas 1400 m kõrgusel platool.

Linn asutati 1905. aastal Euroopa asunike poolt aafriklaste küla kohale. 1935. aastal sai Briti kroonikoloonia Põhja-Rodeesia pealinnaks.

Kesklinnast 26 km kaugusel asub Kenneth Kaunda rahvusvaheline lennujaam.


Marilyn Waltz

Marilyn Ardith Waltz (abielus Marilyn Ardith Jordan; 5. november 1931 Waukesha, Wisconsin – 23. detsember 2006 Medford, Oregon) oli ameerika modell ja näitleja.

Ta oli esimene, kes poseeris Playboy posteritüdrukuna kolmel korral (hiljem kordas seda Janet Pilgrim). Waltz oli postril veebruaris 1954, aprillis 1954 ja aprillis 1955. Kui Waltz esimest korda ilmus posteritüdrukuna Playboys, esitleti teda nimega Margaret Scott. Kuni 1990. aastate keskpaigani arvati, et Playboys oli poseerinud kaks eri isikut. Alles siis märkas Hugh Hefner, kes parasjagu koostas raamatut "The Playmate Book", nende fotode vahel suuri sarnasusi. Hiljem, kui Hefner avaldatud raamatus selle üle spekuleeris, teatas Waltz, et tegelikult esimest korda poseeriski ta nime Margaret Scott all.

Waltz oli ka laulja ja näitleja. Enne Playboys poseerimist oli ta olnud muudegi meesteajakirjade modell. Hiljem töötas ta mitmes kinnisvarafirmas, kuni läks 1996. aastal pensionile.


Obduktsioon

See artikkel on geoloogia mõistest; meditsiini mõiste kohta vaata artiklit Lahkamine

Obduktsioon on geoloogiline protsess, mille käigus lükatakse mandrilise maakoore peale fragment ookeanilise maakoorega litosfäärist.

Tavaliselt toimub ookeanilise maakoore sukeldumine mandrilise maakoore alla, sest viimane on väiksema tihedusega. Seda protsessi nimetatakse subduktsiooniks. Obduktsioon võib toimuda näiteks orogeneesi käigus, kui üksteisega põrkuvad näiteks kontinent ja saarkaar või kaks kontinentaalset plokki, mille vahele kiilutakse kunagise ookeanipõhja jäänused.

Obduktsiooni läbi tekkinud kivimkompleksi nimetatakse ofioliidiks. Sellistes kompleksides võib paljanduda ka näiteks kunagine Moho ehk maakoore ja vahevöö piirpind. Ofioliitide uurimine annab teavet ookeanilise maakoore ja selle aluse litosfääri koostise kohta.


Hõbekajakas

Hõbekajakas (Larus argentatus) on kajaklaste sugukonda kajaka perekonda kuuluv lind.

Hõbekajaka rahvapärased nimetused on merekoer, peipsi kajakas, kajakalind, rabakajakas, sookajakas, tormikajakas, käbruhall ja hülgekajakas.

Teaduslikult kirjeldas hõbekajakat esimesena Erik Pontoppidan 1763.


Mezeni jõgi

Mezeni jõgi (komi keeles Mõzõn ) on jõgi Põhja-Venemaal Komi Vabariigis ja Arhangelski oblastis.

Jõgi suubub Mezeni lahte. Jõe pikkus on 966 km. Valgla suurus on 78 tuhat km². Vooluhulk suudmes on keskmiselt 866 m³/s, maksimaalselt 9530 m³/s. Jõgi on segatoiteline, kõige rohkem toitub lumesulamisveest. Suurvesi on kevadel lume sulamise järel ja sügisel vihmade tõttu, madalvesi mais-juunis. Jäätub oktoobri lõpust novembri keskpaigani, vabaneb jääkattest aprilli lõpus - mai alguses. Looded on tuntavad suudmest kuni 64 km ülesvoolu.

Jõgi algab Timaani kõrgustikult Komimaalt. Tema lähte geograafilised koordinaadid on umbes 55° idapikkust ja 65°30' põhjalaiust. Jõgi voolab edelasse, siis loodesse, siis jälle edelasse. Verhnemezenskis pöördub jõgi lõunasse, Glotovos, kus temasse suubub vasakult Irva jõgi, läände ning voolab läbi Koslani ja Ussogorski. Viimane on ainus koht, kus jõe äärde ulatub raudtee. Ussogorskis pöördub jõgi põhja ja voolab läbi Bolšaja Põssa, kus temasse suubub vasakult Põssa jõgi, Komimaa piirini Arhangelski oblastiga. Kaugemal põhjas, Vožgoras suubub paremalt Mezeni jõkke Mezenskaja Pižma. Vožgoras pöördub jõgi loodesse. Temasse suubuvad vasakult Nizma ja paremalt Sula jõgi, siis voolab ta läbi Koinassi ja temasse suubub paremalt Kõma jõgi, misjärel ta pöördub läände ja voolab läbi Tsenogora kuni Lešukonskojeni. Seal suubub temasse vasakult suurim lisajõgi Vaška. Mezeni jõgi pöördub loodesse, voolab läbi Tselegora ja Kozmogorodskoje. Dorogorskojes suubuvad Mezeni vasakult Kimža ja paremalt suurim parempoolne lisajõgi Pjoza. Seejärel läbib jõgi Mezeni ja Kamenka ning suubub Mezeni lahte Valges meres.

Mezenist kuni Bolšaja Põssani kulgeb jõe kaldal maantee, Mezenist Lešukonskojeni kattega, sealt edasi katteta tee, Mezenist Vožgorani jõe paremal, sealt edasi vasakul kaldal.

Mezeni jõgi on laevatatav suudmest 201 km kuni Vaška suudmeni Lešukonskojes, aga kevadel suurvee ajal koguni 681 km.


Lodeinoje Pole rajoon

Lodeinoje Pole rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.

Rajoonis on kaks linnalist asulat (Lodeinoje Pole ja Svirstroi) ja kolm külaasundust.


Nadine Gordimer

Nadine Gordimer (20. november 1923 Springs – 13. juuli 2014 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna (1991) ja Bookeri auhinna (1974) laureaat.


Karjaküla

Karjaküla on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Asub 3,5 km Keila kesklinnast loodes.

Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 345 inimest. Neist 131 (38%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanike arv 367.

Aastatel 1992–2017 kuulus Karjaküla Keila valda.

Karjakülas asub 35-kohaline sotsiaalkeskus, milles tegutseb ka pensionäride päevakeskus.

Küla territooriumi lõunaosas asub AN-12 lennuk, milles tegutseb Keila Mudellennu Klubi.


Klooga

Klooga (saksa keeles Lodensee või Lonsee) on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Kloogal on üheksaklassiline Lodijärve Kool, raamatukogu, kultuuri- ja noortekeskus, lasteaed, postkontor, kaks kauplust, baar, palvela, väike õmblustöökoda, Eesti Kaitseväe harjutusväljak, seitse viiekorruselist ja üks kolmekorruseline korterelamu, kümme kahekorruselist barakkelamut ning hulgaliselt ühepereelamuid ja suvilaid.

Alevik hõlmab Klooga järve idakaldal asuvat kunagist Klooga mõisat (endine Lodensee, esmamainitud 1504. aastal). Hilisem nimi Klugen on saadud mõisniku perekonnanime järgi.

1930. aastate lõpul planeeriti Kloogale aedlinna, mis jäi Nõukogude Liidu sõjaväebaaside rajamisel pooleli. Mõned tollal ehitatud eramud Metsa, Rohelise ja Jaama tänavale on säilinud praeguseni. Nõukogude Liidu sõjaväe kasutuses lagunes barokne Klooga mõisa härrastemaja. Okupatsiooniväed lahkusid Kloogalt 1994. aasta 20. juulil. 2017. aasta haldusreformini kuulus Klooga Keila valla koosseisu.


Keila-Joa

Keila-Joa on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 389 inimest. Neist 262 (67,4%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 383.

Aastatel 1992–2017 kuulus alevik Keila valda.


Illurma

Illurma on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 74 inimest. Neist 64 (86,5%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 23.

Külas asuv Kuusiku talu oli helilooja Konstantin Türnpu suvekodu. Suvekodu lähedal pargis on helilooja mälestussammas.


Keelva

Keelva on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 45 inimest. Neist 44 olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 29.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.


Kersalu

Kersalu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 73 inimest. Neist 53 (72,6%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 20.


Kloogaranna

Kloogaranna on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kloogarannas asub elektrirongide lõpp-peatus Kloogaranna. Ooteplatvorm jääb Lahepere lahe rannast umbes 50 meetri kaugusele. Kloogarannas suubub merre Treppoja.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 213 inimest. Neist 204 (95,8%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2015 oli elanikke 186.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Suvel 2023 ilmus A. Veetamme 120-leheküljeline raamat rannast, asula loost ja suvitamisest.


Kulna

Kulna on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Küla esmamainijaks on Henriku Liivimaa kroonika, kus selle nimi on esitatud kujul Culdale. Taani hindamisraamatus on see kirja pandud kui Guldan ja kuni 16. sajandini oli kasutusel nimi Guldena. Külanime praeguse variandi esimene üleskirjutus pärineb 1561. aastast (Gulna). On arvatud, et nime algupäraks on sufiksi -la abil sõnast "kuld" moodustatud tuletis.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 351 inimest. Neist 327 (93,2%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 71.

Kulna territooriumil kasvab Liivaaugu tamm.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.


Käesalu

Käesalu on küla ja mõis Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kohati kasutatakse ka nime Käosalu. Praegused administratiivsed piirid ei lange kokku Käesalu põlisalaga.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 83 inimest. Neist 77 (92,8%) olid eestlased. Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas praegu külana määratletaval territooriumil alaliselt 23 inimest. Kõik olid eestlased.


Laoküla (Lääne-Harju)

Laoküla on küla Harjumaal Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 33 inimest. Neist 28 (84,8%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 40.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.


Lehola

Lehola on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

Lehola küla asub Keila–Haapsalu maantee ääres. Leholast voolab läbi Lehola oja. Naaberkülad on Ohtu, Kulna, Luuri, Niitvälja ja Klooga. Küla asub umbes 5 kilomeetri kaugusel Keilast ja 30 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Leholas on bussipeatus, kahe kilomeetri kaugusel on Kulna raudteejaam ja nelja kilomeetri kaugusel Niitvälja raudteejaam. Külas Laulasmaa Kooli Lehola koolimaja, kus on lasteaed-algkool, jalgpalli- ja korvpalliväljak ja Lehola raamatukogu.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 445 inimest. Neist 363 (81,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 537.


Maeru

Maeru on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 103 inimest. Neist 98 (95,1%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 87.

Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Keila valda.

1977. aastal liideti Maeru külaga Kangusti.


Meremõisa

Meremõisa on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 176 inimest. Neist 163 (92,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 83.

Meremõisa küla piirneb Keila-Joa aleviku ning Merenuka, Käesalu ja Laulasmaa küladega. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.


Nahkjala

Nahkjala on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vasalemma alevikust vahetult idas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 47 inimest. Kõik olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 57.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.


Valkse

Valkse on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 138 inimest. Neist 129 (93,5%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 54.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

Valkse küla territooriumil asub kunagise Aru mõisa mõisasüda.


Niitvälja

Niitvälja on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 143 inimest. Neist 106 (74,1%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 90.

Niitväljal asub Baltikumi esimene 18-rajaline golfiväljak. Seal asub ka lasketiir.

Külas on Niitvälja raudteepeatus. Sinna jääb ka endise Niitvälja mõisa süda.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

Külas asub 2007. aastas väike autovärvimistöökoda Niitvälja Auto


Ohtu

Ohtu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Küla minevik ja ka tänapäev on seotud küla maadel asuva Ohtu mõisa (Ocht) nimelise rüütlimõisaga.


Põllküla

Põllküla on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 40 inimest. Neist 38 (95%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 37.

Aastatel 1942–1944 asus Põllkülas Ingerimaalt evakueeritud soomlaste, venelaste ja eestlaste karantiinilaager. Sarnased evakuatsioonilaagrid olid ka lähistel Kloogal ja Paldiskis. Nende laagrite kaudu evakueeriti 1942–1944 Soome üle 63000 sõjapõgeniku. Põllkülasse ja selle ümbrusse on maetud laagris surnud ümberpaigutamist oodanud sõjapõgenikud. 2018. aasta suvel avati kunagise laagri hauaplatsil mälestustahvel evakuatsioonilaagrite ja ingerisoomlaste evakueerimisoperatsiooni juhile Pentti Kaiterale.


Georges Bizet

Georges Bizet (sünninimega Alexandre-César-Léopold Bizet, ristinimega Georges; 25. oktoober 1838 Pariis – 3. juuni 1875 Bougival) oli prantsuse helilooja, kes on tuntud eelkõige oma ooperi "Carmen" järgi.

Bizet sündis Pariisis. Tema isa oli lauluõpetaja ja ema pianist, kuulsa lauluõpetaja François Delsarte'i õde. Emalt sai Bizet klaverimängu algõpetuse. Eriti andeka lapsena võeti ta juba kümneaastaselt mainekasse Pariisi Konservatooriumi. Konservatooriumis õppis Bizet komponeerimist ja klaverimängu.


Tuulna

Tuulna on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 355 inimest. Neist 336 (94,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 125.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.


Tõmmiku

Tõmmiku on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 75 inimest. Kõik olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 65.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.


Carmen

"Carmen" on helilooja Georges Bizet' ooper, tema tuntuim teos, mis valmis 1875. aastal ja põhineb Prosper Mérimée samanimelisel novellil 1846. aastast.

Tänapäeval on "Carmen" üks populaarsemaid oopereid, mida mängitakse ooperiteatrites üle maailma. Bizet ise ei näinud "Carmeni" edu. Esietendusel vilistati ooper välja ja kriitikud andsid sellele ühemõtteliselt hävitava hinnangu. Kolme kuu pärast Bizet suri. Samas ülistasid ooperit sellised muusikamaailma korüfeed nagu Saint-Saëns, Tšaikovski ja Debussy, kes mõistsid teose suurust. Nende suurte heliloojate vaated osutusid prohvetlikeks – lõpuks muutis publik "Carmeni" üheks ajaloo populaarsemaks ooperiks.


Allika (Saue)

Allika on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Ruila külaga, läänes ja lõunas Mõnuste külaga, kagus Metsanurga külaga, idas Tagametsa külaga. Küla piiri pikkus on 14,7 km.

Küla kirdeosas läbib küla kagu-loodesuunaline Ääsmäe-Kernu tee. Idapiiril kulgeb põhja-lõunasuunaline Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.


Hingu

Hingu on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb läänes Kibuna külaga, põhjas Kaasiku külaga, idas Pohla külaga. Küla piiri pikkus on 14,1 km.

Küla läänepiiriks on Keila–Riisipere raudtee. Kirde-edela suunas läbib küla Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Lõunaosas on maantee küla idapiiriks. Kagu-lääne suunas läheb külast läbi Hingu oja.


Kaasiku (Saue)

Kaasiku on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb läänes Kibuna külaga, lõunas Hingu külaga, idas Laitse ja Vansi külaga, põhjas Lääne-Harju vallaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km.

Küla läänepiiriks on Keila–Riisipere raudtee. Küla põhjapiiril voolab Vasalemma jõgi. Ida-lääne suunas läbib küla Munalaskme–Laitse tee. Kaasikul on Laitse raudteepeatus, mille juurest kulgeb Vasalemma jõeni Laitse aiandusühistute tee.

Küla lääne- ja lõunaossa on Nõukogude ajal rajatud aianduskooperatiive.

Küla territooriumil leidub karstivorme ("Hundikurk") ja on iidne asulapaik (arheoloogiamälestis).

Küla lõunapiiril oleval puisniidul paikneb kaitsealuse liigi kahelehise käokeele (Platanthera bifolia) leiupaik (osaliselt Hingu küla territooriumil).


Kabila (Saue)

Kabila on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb edelas Laitse külaga, kagus Muusika külaga, lõunas Ruila külaga, loodes Lääne-Harju vallaga, kirdes Tuula külaga, idas Pällu külaga. Küla piiri pikkus on 17,6 km.

Küla kaguosa läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

Küla edelapiiril voolab Vasalemma jõgi. Küla loodeosas laiub Suure-Aru soo, mille kaitseks on moodustatud Suure-Aru looduskaitseala.

Küla lõunaosas asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.


Kabila

Kohad Kabila on küla Saue vallas Harju maakonnas Kabila on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas

Isikud Joseph Kabila, Kongo Demokraatliku Vabariigi president Laurent-Désiré Kabila, eelmise isa, riigi endine president


Kernu

Kernu on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb läänes Haiba külaga, lõunas Kustja külaga, idas Kirikla külaga, põhjas Mõnuste ja Kohatu külaga. Küla piiri pikkus on 11,7 km.

Külas tegutseb Kernu Põhikool.

Külas asub Kernu staadion.


Kirikla küla

Kirikla on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Kohatu külaga, läänes Kernu külaga, lõunas Kustja külaga, idas Rapla maakonnaga. Küla piiri pikkus on 11,5 km.


Metsanurga (Saue)

Metsanurga on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb loodes Allika külaga, edelas Mõnuste külaga, lõunas Kohatu külaga, idas ja põhjas Tagametsa külaga. Küla piiri pikkus on 10,4 km.


Mõnuste

Mõnuste on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb loodes Pohla külaga, kirdes Ruila, Allika, Metsanurga ja Kohatu külaga, kagus Kernu ja Haiba külaga, lõunas Kustja külaga.

Mõnuste küla territooriumile jäävad Ruila järv ja Ruila raba. Nende kaitseks on moodustatud Ruila looduskaitseala, mis ulatub osaliselt ka Allika ja Pohla külade alale.

Mõnustes asub üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht.

Küla läbib Riisipere–Kernu tee.

Küla piiri pikkus on 29,7 km.


Pohla

Pohla on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb loodes Hingu külaga, põhjas Laitse ja Ruila külaga, kagus Mõnuste külaga. Küla piiri pikkus on 15,5 km.

Küla territooriumile ulatub Ruila looduskaitseala.

Pohla külas asub Selja allikas.


Ruila

Ruila on küla Harju maakonnas Saue vallas Vasalemma jõe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Ruila piirneb loodes Laitse ja Kabila küla, põhjas Muusika küla, edelas Pohla ja Mõnuste küla ning lõunas Allika külaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km. Küla läbivad Ruila–Laitse tee ja Ääsmäe–Kernu tee.

Külas asus Ruila mõis. Mõisa peahoones töötab tänapäeval Ruila Põhikool, tallis tegutseb ratsaspordibaas. Säilinud on ka muid kõrvalhooneid ja suur park.

Külas asub Ruila paisjärv. Selle ääres paiknes varem Ruila vesiveski.

Enne külapiiride muutmist jäi külasse Ukukivi.

Ruila järv ja Ruila raba koos neid ümbritseva Ruila looduskaitsealaga jäävad Mõnuste küla territooriumile.

Külas tegutseb Ruila raamatukogu. Külas käib koos Ruila mõisa segakoor.


Vansi

Vansi on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb edelas Kaasiku külaga, mujal Laitse külaga. Küla piiri pikkus on 11,5 km.


Tõmmukajakas

Tõmmukajakas (Larus fuscus) on sulestiku järgi merikajakaga sarnane kajakas, aga tema tiivad on tumedamad ja suuruselt ta veidi väiksem. Tema kaal on 560-1200 g. Tõmmukajakas on levinud Islandi, Fääri saarte, Suurbritannia, Bretagne'i poolsaare, Skandinaavia poolsaare, Soome, Eesti ja Karjala Vabariigi mererannikul ja suurtel järvedel, Äänisjärvel ja Laadoga järvel, Valge merel ja Murmanski oblastis.

Tõmmukajakas on rändlind. Ta talvitab Lõuna-Euroopas ja Aafrikas Atlandi ookeani rannikul, Vahemerel ja Mustal merel, Aafrika suurtel järvedel, Punasel merel ja Pärsia lahel.

Pesitseb tavaliselt kolooniates nii tasastel kui ka kaljustel merede, järvede ja suurte jõgede rannikuil. Talvitub merede rannikul.

Tõmmukajakas on peaaegu kõigesööja, mererannikul toitub peamiselt kalast. Samuti sööb närilisi, väikesi linde ja nende mune, usse ja putukaid.

Tõmmukajaka pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 50–100 paarile, talvist arvukust 0-5 isendile.


Memphis (Tennessee)

Memphis on linn Ameerika Ühendriikides, Tennessee osariigi suurim linn. Asub Shelby maakonnas kohas, kus Wolfi jõgi suubub Mississippisse.


TCB Band

TCB Band (TCB – Taking Care Of Business) oli Elvis Presley sõude taustabänd aastatel 1969–1977.

Bändi pani kokku Elvis ise.

1997. aastal tuli bänd uuesti kokku ning on sellest alates andnud Elvis Presley austuskontserte.


Tartu Hansa Kool

Tartu Hansa Kool on põhikool Tartus, praeguse aadressiga Anne tänav 63.

Kooli eelkäija oli 1978. aastal asutatud Tartu 12. Keskkool, mis alustas tööd vastvalminud majas. Kooli esimene direktor oli Valter Johanson, õppealajuhatajad olid Maie Buraeva ja Aave Kõrgesaar. Kooli sümboliks valiti öökull, kelle üks silm on kinni ja teine avatud.

1995. aastal muudeti kool majanduskallakuga gümnaasiumiks ja nimetati Tartu Kommertsgümnaasiumiks.

2014. aasta sügisel organiseeriti õppeasutus ümber põhikooliks nimega Tartu Hansa Kool.


Graceland

Graceland on 14 aakri suurune valdus Memphises Tennessee osariigis aadressiga 3734 Elvis Presley Boulevard (teistel andmetel 3764 Elvis Presley Boulevard).

Gracelandi valdus rajati algselt Ameerika Ühendriikide kodusõja (1861–1865) ajal farmiks ajalehe Memphis Daily Appeal kirjastaja S. E. Toofi poolt. Nime valdusele pani ta oma tütre või mõne teise Grace'i-nimelise sugulase järgi. Gracelandi-nimeline mõisahoone on ehitatud 1939. aastal dr Thomas ja Ruth Moore'i poolt. Ruth Moore oli S. E. Toofi sugulane. Hoone oli kasutusel kirikuna, kui dr Thomase ja Ruth Moore'i tütar Ruth Marie selle 1957. aasta märtsis 102 500 dollari eest Elvis Presleyle müüs. Alates sellest ajast on see olnud Elvis Presley kodu.

1977. aasta 16. augustil suri Elvis Gracelandi hoone sissekäigu kohal asuvas vannitoas. Esialgu maeti ta küll Forest Hilli kalmistule oma ema kõrvale, kuid 2. oktoobril maeti nende mõlema surnukehad Gracelandi valduses asuvasse meditatsiooniaeda. Kahe aasta pärast, 1979. aastal, maeti sinna ka pärast oma surma Elvise isa Vernon ning 1980. aastal vanaema Minnie Mae. Elvise testamendi kohaselt kuulub Graceland praegu Elvise tütrele, Lisa Marie Presleyle.

1982. aasta 7. juunist avas Elvise eksabikaasa Priscilla Presley Gracelandi turistidele, et kompenseerida hoone ülalpidamise kulutusi. Valduse ümbruskonda on lisandunud veel mitmeid atraktsioone, sealhulgas Elvise kaks lennukit, automuuseum ja palju muud. Vaid hoone teisele korrusele turiste ei lubata, sest see on alati olnud Elvise privaatne elupaik.

Graceland on Valge Maja järel Ameerika Ühendriikide kõige külastatavam hoone 700 000 külastajaga aastas.


Axel Heibergi saar

Axel Heibergi saar on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Pindalaga 43 000 ruutkilomeetrit on see Kanada 7. ja maailma 31. saar. Saar on mägine, kõrgus kuni 2211 meetrit (Outlooki mägi). Kuulub Kanadale. Saar on asustamata.


Pasodoobel

Pasodoobel ehk pasodoble (hispaania keeles 'topeltsamm') on Ladina-Ameerika tantsude hulka arvatav hispaaniapärane tants, mida tantsitakse tavaliselt teatud kindlate muusikapalade järgi. Sõjaka iseloomuga marsitaktis muusika sarnaneb härjavõitluse sissejuhatuseks mängitavaga ning tants ise kujutab endast toreero (meestantsija) liikumist tema käes oleva punase keebiga, keda etendab naistantsija. Tantsu esimene osa kujutab härjavõitleja saabumist areenile, teine osa võitluse algust, viimane osa toreero võidutsemist. Pasodooblile on iseloomulikud muusika rütmi katkestavad kõrgpunktid, mil tantsupaar võtab sisse mõne huvitava poosi.

Pasodoobel tekkis ja sai populaarseks Prantsusmaal 1920.–1930. aastatel ning on praegu võistlustantsuvõistlustel Ladina-Ameerika tantsude seas eelviimane. Tempo on u 62 takti minutis. Seltskonnatantsuna on pasodoobel vähe levinud.


Memphis Mafia

Memphis Mafia oli hüüdnimi teatud grupile, mis koosnes inimestest, kes ümbritsesid Elvis Presleyt aastatel 1956–1977.

Nende ülesanne oli tagada kõik kuninga vajadused – kes hoolitses turvamise eest, kes oli autojuht, kelle kanda jäi mõni muu valdkond, kes oli lihtsalt sõber jne –, kuid peamine eesmärk oli siiski vaid ümbritseda Elvist nii päeval kui ka ööl ning alati valvel olla.

Nime "Memphis Mafia", mille asjaosalised meeleldi omaks võtsid, kuid kes ise end sel viisil kunagi ei nimetanud, pani neile ajakirjandus.


Axel Heiberg

Axel Heiberg (16. märts 1848 – 4. september 1932) oli Norra ettevõtja ja poliitik.

Ta rahastas ekspeditsiooni, mille käigus avastati Põhja-Jäämeres Axel Heibergi saar.


Miikse

Miikse (ka Meeksi, Miiksi või Megusitsa) küla asub Setomaa vallas Võru maakonnas.

Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.

Külas asub Meeksi Ristija Johannese kirik, Jaanikivi, küla läbib Meeksi oja.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.


Kolonel Tom Parker

Kolonel Tom Parker (kodanikunimega Thomas Andrew Parker, sünninimega Andreas Cornelius van Kuijk; 26. juuni 1909 Breda, Holland – 21. jaanuar 1997 Las Vegas, Nevada osariik) oli USA meelelahutusimpressaario. Tuntud kui Elvis Presley mänedžer.

Tom Parker sündis 26. juunil 1909 Breda linnas Hollandis Adam van Kuijki ja Maria van Kuijki viienda lapsena. Noorelt immigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus teenis raha tsirkuses ja pärast seda oli neli aastat armees. Seejärel pöördus ta jälle tsirkuseelu poole. Oma nime oli ta Thomas Andrew Parkeriks muutnud.

"Enne muusikabisnisesse tulekut pidas ta ponitsirkuses viineriputkat. Kord arutasid tsirkuse omanikud pikalt, kas poleks mõistlik lasta pileti hinda veerandi dollari peale. Parker tegi aga sootuks teistsuguse ettepaneku: "Tõstame hoopis dollarini ja kes pärast rahul pole, saavad poole rahast tagasi!" Teine kord ajas Parker tsirkusesse viivatele teedele lehmakarja. Teed olid nõnda pasased, et tsirkusest lahkuvad pealtvaatajad pidid kasutama Parkeri poni. Ja muidugi mitte tasuta. See võiks pakkuda mõtteainet ärimeestele, kes murravad pead selle üle, kuidas publikult suurt sissepääsumaksu koorida – miks mitte rakendada ka väljapääsumaksu!" Samas võib sedalaadi lood aga kahtluse alla seada, sest mõningatel andmetel olevat need vaid kõlakad, mida "kolonel" kasutas, et kontrollida inimeste kergeusklikkust.

1940. aastatel töötas ta ka koerapüüdjana ja on olnud isegi lemmikloomasurnuaeda pidanud ettevõtja.

1939. aasta lõpus sai "kolonelist" Gene Austini, 1944. aastal Eddy Arnoldi ja 1955. aastal Hank Snow' mänedžer. Samuti hakkas kirjutama Elvis Presleyt Hank Snow' soojendusesinejaks. Oktoobris 1955 sai "kolonelist" Elvise nõuandja ning 1956. aastal mänedžer ja oli seda kuni Elvise surmani 16. augustil 1977.

Palju on laidetud ja sama palju kiidetud "koloneli" tööd Elvise mänedžerina. Talle on ette heidetud, et ta kantis Elvise tuludest 50% endale ja kasutas Elvise turundamiseks häbiväärseid nippe, kuid samas peab tunnistama, et "kolonelita" poleks ehk Elvis tänaseks see, kellena me teda teame.

Pärast Elvise surma oli ta Barron Hiltoni personaalne meelelahutuskonsultant kuni oma surmani 21. jaanuaril 1997 Hiltoni hotellis Las Vegases. Talle pakuti küll tööd mitme artisti mänedžerina, kuid ta keeldus alati, öeldes, et "on vaid Elvis ja "kolonel"".

Tiitli "kolonel" on Tom Parker saanud nooruses tuletõrje päästetöödel ülesnäidatud vapruse eest.


San Diego

San Diego on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Vaikse ookeani rannikul umbes 190 km Los Angelesest lõunas Ameerika Ühendriikide–Mehhiko piiri lähedal, San Diego maakonna halduskeskus ja suurim linn.

San Diegos San Ysidro linnaosas asub üks maailma kõige suuremaid piiriületus kohti. 2005. aastal ületas piiri selles kohas 17 miljonit sõidukit ja 50 miljonit inimest.

San Diego rahvusvaheline lennujaam on kõige tihedama liiklusega ühe lennureaga lennujaam maailmas.


Hilda Leesmann

Hilda-Elfriede Leesmann (abielludes Rosenberg; 16. detsember 1891 – 1. veebruar 1928 Nièvre, Prantsusmaa) oli eesti balletiõpetaja ja pianist, Alfred Rosenbergi esimene abikaasa.

Hilda Leesmanni isa oli kalatööstur Joosep Leesmann, kelle hea varanduslik seis võimaldas oma lastele hea hariduse anda. 1910. aastal läks Hilda Leesmann Pariisi plastilist tantsu õppima. Umbes sel ajal tutvus ta ühel rongireisil Alfred Rosenbergiga, kellele Hilda silmaring sügavat muljet avaldas. Tunnetades iseenda silmaringi piiratust, luges Rosenberg Hilda suunamisel läbi hulga ilukirjanduslikke ja filosoofilisi teoseid. Hilda Leesmann ja Alfred Rosenberg abiellusid 10. märtsil 1915 Riias.

1917. aastal lõid Hilda Rosenbergil Peterburis välja tuberkuloosi alged ning arstide soovitusel sõitis ta sama aasta suvel Krimmi tervislikumasse kliimasse tervist kosutama. Abikaasa sõitis talle sinna kolmeks kuuks järele, kuid pidi siis diplomitöö ja eksamite tõttu tagasi Moskvasse pöörduma. Uuesti saadi kokku 1918. aastal Tallinnas, kust Alfred Rosenberg aasta lõpus ilma abikaasata koos lahkuvate Saksa vägedega Saksamaale lahkus.

Vabadussõja järel sõitis Hilda Rosenberg ravile Šveitsis Arosas asuvasse kuurortisse ja seejärel sanatooriumi Saksamaale. Vahepeal oli Alfred Rosenberg teinud kiiret kärjääri natsiparteis ning abikaasade suhted jahenesid. 1923. aasta juulis Rosenbergid lahutasid, kusjuures Müncheni magistraadikohtus esines Hilda Rosenberg hagejana ja Alfred Rosenberg kostjana.

Hilda Leesmann suri 1. veebruaril 1928 Prantsusmaal Nièvre'is. Matused toimusid Tallinnas Kaarli kirikus sama aasta 8. märtsil ning ta maeti Tallinna Vana-Kaarli kalmistule.


Ben Affleck

Benjamin Affleck (sündinud 15. augustil 1972 Berkeleys California osariigis) on USA filminäitleja, režissöör ja stsenarist.

Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Päevavargad", "Hea Will Hunting", "Armageddon", "Armunud Shakespeare", "Dogma", "Pearl Harbor" ja "Hollywoodland".

Tema lavastatud filmidest on tuntuim Dennis Lehane'i samanimelisele romaanile tuginev "Kui lapsuke kaob" (2007).

Ta kirjutas stsenaariumi filmidele "Hea Will Hunting" (1997) ja "Kui lapsuke kaob".


Alec Baldwin

Alexander Rae Baldwin III (sündinud 3. aprillil 1958 New Yorgis) on filmiauhinnale Oscar nomineeritud ja Kuldgloobusega pärjatud USA näitleja.

Tema tuntumate filmirollide seas on osatäitmised filmides "Mardikamahl", "Jaht punasele oktoobrile", "Aviaator – valguses ja varjus", "Pearl Harbor" ja "Kahe tule vahel".


Hugh Laurie

James Hugh Calum Laurie (sündinud 11. juunil 1959 Oxfordis) on inglise filminäitleja, koomik, kirjanik ja muusik.

Neljast lapsest noorimana on tal kuus aastat vanem vend ja kaks õde. Ta ema Patricia suri, kui Laurie oli 29-aastane. Tema isa Ran Laurie oli arst, kes võitis 1948. aasta Londoni olümpiamängudel kuldmedali roolijata kahepaadil.

Ka Hugh oli koolis ja ülikoolis sõudja. Ta kuulub ka ühte maailma vanimasse sõudmisklubisse Leander Club. 1977 tuli ta Suurbritannia noortemeistriks roolijaga kahepaadil ja osales juunioride maailmameistrivõistlustel. 1980 osales ta Cambridge'i ja Oxfordi vahelisel sõudevõistlusel Cambridge'i paatkonnas (Oxford võitis).

Euroopas on Hugh Laurie tuntud eeskätt oma rollidega telesarjas "Blackadder", milles peaosa mängis Rowan Atkinson, ja Woosteri osatäitmisega telesarjas "Jeeves ja Wooster". Koos Stephen Fryga komöödiaduos Fry ja Laurie kirjutas ja näitles ta sketšisarjas "Tükike Fry'd & Lauriet". Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta dr. Gregory House'i osatäitjana USA telesarjas "Dr. House". Selles rollis rääkis ta USA aktsendiga, sest sinna sooviti palgata ameeriklast. Sarja teleprodutsent Bryan Singer oli üllatunud, kui sai teada, et Laurie ei olegi ameeriklane, vaid inglane.

Ühegi teise osa eest ei ole teda filmiauhindade kandidaadiks nimetatud, kuid osa eest "Dr. House'is" on ta selle au pälvinud palju kordi. Emmy kandidaadiks nimetati ta 2005 ja 2007–2010 (ei võitnud), Kuldgloobuse kandidaadiks 2005–2010 (võitis 2006 ja 2007), Ekraaninäitlejate Gildi auhinna kandidaadiks 2006–2010 (võitis 2007 ja 2009), televisioonikriitikute assotsiatsiooni auhinna kandidaadiks 2005–2007 (võitis 2005 ja 2006).

Laurie oskab mängida klaverit, kitarri, trumme, akordioni ja saksofoni. Oma muusikalist annet on ka mitmes filmis ja sarjas näidanud. Ta on Los Angeleses tegutseva heategevusliku rokkansambli Band From TV laulja ja klahvpillimängija. Pärast seda, kui Meat Loaf esines ühes "Dr. House'i" osas külalisena, mängis Laurie ühel Meat Loafi albumil klaverit. 2010. aasta suvel teatati, et Laurie annab 2011. aasta sügisel välja koguni oma bluusialbumi ja on selleks sõlminud lepingu Warner Brothersiga.

2011. aasta juulis teatas ettevõte L'Oreal, et nende meestetoodete reklaaminäoks valiti Briti näitleja Hugh Laurie.


Moka

Moka on küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas Moka on küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas

Moka on ka teatud kohviliik.


Kazbek

Kazbek (gruusia keeles მყინვარწვერი 'Mkinvartsveri', osseedi Урсхох, vene Казбек) on mägi Suur-Kaukasuses, Gruusia kõrguselt kolmas mäetipp, asub Põhja-Osseetia piiri lähedal. Kazbek on kustunud kihtvulkaan, mis viimati purskas umbes 750 eKr.

Kazbeki kõrgus merepinnast on 5047 m.

Esimest korda tõusti tippu 1868. aastal. Eesti esimese alpinaadi juhiks oli Peeter Varep ja selle käigus tõusis 18 alpinisti Kazbeki tippu 29.–30. juulil 1957.

Mäe jalamilt kulgeb Darieli kuru kaudu Gruusia sõjatee.

Legendi järgi oli Kazbeki külge aheldatud Prometheus (Gruusia versioonis Amirani).


Christina Aguilera

Aastal 1999 avaldatud debüütalbum "Christina Aguilera" oli edukas ja võitis 2000. aastal Grammy auhinna aasta debütandi kategoorias. Tema hispaaniakeelne album "Mi Reflejo" võitis 2001. aastal hispaaniakeelse muusika Latin Grammy parima vokaalalbumi kategoorias.


Aleksandr Kaleri

Aleksandr Jurjevitš Kaleri (sündinud 13. mail 1956 Jūrmalas Lätis) on Venemaa kosmonaut.

Ta on osalenud kolmel pikal kosmoselennul Miri pardal (1992, 1996–1997 ja 2000) ning viibinud kosmoses kokku 769 päeva 6 tundi ja 37 minutit.

Kaleri töötas aastatel 2003–2004 ja 2010–2011 Rahvusvahelises Kosmosejaamas.


SuperSeaCat

SuperSeaCat oli Tallinna-Helsingi liinil tegutsenud kiirlaevafirma.

See firma oli pikka aega kontserni Sea Containers omanduses, kuid müüdi 2008. aasta kevadel Kreeka laevafirmale Aegean Speed Lines.

Liinile Tallinn-Helsingi tõi Silja Line kiirlaevad 2000. a. kevadel. 2006. aastal ostis Tallink Silja Line'i Sea Containers Ltd-lt. Tehingust jäid välja nii SuperSeaCat kiirlaevad kui ka Silja Line endised laevad Finnjet ja Silja Opera (praegune Opera).

Juulis 2006 asutati ettevõte Sea Containers Finland Oy (alates 2008 Superseacat Oy), et kiirlaevade liiklus Tallinna-Helsingi liinil saaks jätkuda. Teenus toimis SuperSeaCati kaubamärgi all.

24. augustiks 2007 oli kompanii laevadega sõitnud 5 miljonit reisijat.

Laevafirma Superseacat Oy lõpetas üllatuslikult liikluse Tallinn–Helsingi liinil 14. oktoobril 2008, viidates majandusraskustele.

20. oktoobril 2008 kuulutas Helsingi ringkonnakohus välja ettevõtte pankroti.

2009. aastast peale opereerivad mõlemad laevad Kreeka lipu all, uued nimed on SpeedRunner III ja SpeedRunner IV. Laevade tegevust saab reaalajas jälgida kodulehel marinetraffic.com. Otsingus võib laevad leida IMO numbrite järgi: SpeedRunner III - 240932000 ja SpeedRunner IV - 240931000.


Riho Ühtegi

Riho Ühtegi (sündinud 15. veebruaril 1964) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor, kes oli alates 19. juulist 2019 kuni 15. detsembrini 2023 Kaitseliidu ülem.

Riho Ühtegi eestvedamisel taastati Kaitseliidu Tartumaa malev.

Ta on teeninud Kaitsejõudude Peastaabi informatsiooniosakonna (J2) ülemana, Eesti kaitseväe Luurepataljoni ülemana (26. veebruarini 2007) ja Eesti kontingendi ülemana Afganistanis.

1. augustil 2011 asus kolonelleitnant Riho Ühtegi teenima Eesti kaitseatašeena Gruusias. Alates 2012. aasta lõpust oli ta Kaitseväe erioperatsioonide väejuhatuse ülem.

Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem esitas Riho Ühtegi mais 2019 kandidaadiks Kaitseliidu ülema ametisse. Valitsus kinnitas Ühtegi sellesse ametisse 13. juunil 2019 ja ta võttis Kaitseliidu juhtimise Meelis Kiililt üle 19. juulil 2019.

Ühtegi ametiaeg Kaitseliidu ülemana lõppes 15. detsembril 2023.

Ühtegi ülendati kindralmajoriks 23. juunil 2023.


Kotšetšum

Kotšetšum (vene Кочечум) on jõgi Aasias. Algab Putorana mägismaalt. Seejärel voolab Kesk-Siberi kiltmaal valdavalt kagusse. Alamjooksul pöördub edelasse. Suubub paremalt Alam-Tunguskasse.

Pikkus 733 km, valgla 96 400 km².


Kaitseliidu Tartumaa malev

Kaitseliidu Tartumaa malev oli Kaitseliidu malev enne teist maailmasõda.

Kaitseliidu taastamisel loodi Tartumaa malev Riho Ühtegi algatusel Elvas, hiljem ühendati Tartu malevaga ning organiseeriti Elva rühmaks (praeguseks on sellest saanud Elva üksikkompanii).


Z̄āgrose mäed

Z̄āgros (pärsia رشته‌كوه‌های زاگرس (Reshteh Kūhhā-ye Z̄āgros), kurdi Çîyayên Zagrosê) on mäestik Aasia edelaosas. Kulgeb Iraani mägismaa edelaosas loode-kagu suunas. Kõrgeim tipp 4548 m (Zardkūh). Piirneb kirdes Dasht-e Kavīriga ja edelas Mesopotaamiaga.


Kategooria:Kaitseliit

Siia kategooriasse kuuluvad artiklid Kaitseliidu malevate, üksuste, eriorganisatsioonide ning nende allorganisatsioonide kohta ja muud Kaitseliitu puudutavad artiklid.


Malév

Malév (Magyar Légiközlekedési Vállalat) oli Ungari rahvuslik lennufirma.

3. veebruaril 2012 kell 6.00 peatas Malév oma lennud, sest Ungari valitsus lõpetas lennufirma finantseerimise.


Kalle Eller

Kalle Istvan Eller (7. mai 1940 – 10. jaanuar 2023) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja kultuuritegelane, maausuline.


Kurevere (Kiili)

Kurevere on küla Harju maakonnas Kiili vallas.

Taani hindamisraamatus oli küla nimeks Kurkeuerae.

Posti sihtnumber on 75405.


Luige

Luige on Põltsamaa valla Uuevälja küla nimevariant Luige on ka Petserimaal ning praegu Vene Föderatsiooni territooriumile jääva Lebedõ küla eestikeelne nimi


Luige (Põltsamaa)

Luige on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.


Aidu (Põltsamaa)

Aidu on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.

Küla asub Jõgeva–Põltsamaa maantee ääres.

Aidus on omapärase ehituslaadiga kõrtsihoone, Vabadussõja mälestusmärk Aidu võidualtar, külalistemaja ja korvpalliväljak (ehitati 2009).

Põltsamaa Ühisgümnaasiumi Aidu õppekoht ja Aidu raamatukogu asuvad Aidu lähedal Vägari külas.


Aidu

Aidu on küla Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas Aidu on küla Viljandi vallas Viljandi maakonnas Aidu on küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas

Aidu järv asub Viljandimaal Aidu soo asub Jõgevamaal Aidu looduskaitseala asub Jõgevamaal

Aidu mõis (Aidenhof), mõis Paistu kihelkonnas Aidu mõis (Aitz), mõis Lüganuse kihelkonnas (praeguses Lüganuse vallas)

Aidu vald eksisteeris aastail 1866–1937 Viljandimaal


Aidu (Lüganuse)

Aidu on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Aruvälja (Lüganuse)

Aruvälja (18. sajandi kaartidel Arruwälli) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla juures on Ojamaa jõgi (18. sajandi kaartidel Aidu Suur Jöggi).

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Hirmuse

Hirmuse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Hirmuse on nime saanud seal asunid Hirmuse mõisa () järgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Koolma (Lüganuse)

Koolma (18. sajandi kaartidel Kolma) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.

Küla läbib Purtse jõgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.

Koolma küla lähedal Lääne-Virumaal Vinni vallas paikneb endine Jõepere küla.


Lipu

Lipu (18. sajandi kaartidel Lippo) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Lipu küla juures on Ojamaa jõgi ja Lipu raba. Lipu külast on külatee Virunurme külasse.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 4 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.


Lümatu (Lüganuse)

Lümatu (18. sajandi kaartidel Limato) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Lümatust voolab läbi Mehide oja.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Mehide

Mehide on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Mehidest jookseb läbi Mehide oja.

Mehide külast itta jääb Oandu küla, mida läbib Purtse jõgi (ka Oandu jõgi).

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Oandu (Lüganuse)

Oandu (18. sajandi kaartidel Oando) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla läbib Purtse jõgi (ka Oandu jõgi).

Oandust ja Mehidest lähevad külateed läände Sirtsi külasse. 18. sajandi kaartide järgi on Oandus olnud kõrts.


Ojamaa küla

Ojamaa on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Läbi küla voolab Ojamaa jõgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Piilse

Piilse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla läbib Purtse jõgi.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.

Sealne 7909 puurauk on Oandu lademe laiendatud stratotüübiks. Küla järgi on nime saanud Rakvere lademe Piilse kihistik. Sealne Oandu ehk Purtse jõe kaldapaljand on ka kihistiku stratotüüp.


Rebu küla

Rebu on Ida-Virumaal Lüganuse vallas asuv küla.

Kohanimekäändeks on Rebusse, mitte Rebule.

Rebule lähimad külad on edelas Oandu, läänes Mehide, põhjas Aruküla ja idas Rääsa.

18. sajandi kaartidel oli Rebu ja Rääsa küla juures Virunurme juurest lähtuv oja.

Küla mainiti 1551 ja 1844 kujul Rebbo, 1665 kujul Rebba ja 1796 kujul Röbbe. 1726 märgiti hajataludena Räbo Jürri ja Räbo Maddi talusid. 1732 nimetati Rääsa küla all talupoegi Räwo Jurri ja Räwo Maddis, kes on arvatavasti needsamad isikud kes 6 aastat varem. Küla asus Lüganuse kihelkonnas ning ta on kuulunud Maidla ja Mäetaguse mõisa alla.

Häälikuliselt vastab külanimele sõna "rebu", mis tähendas vanasti rebast. Ent oletatud on sedagi, et nime algkuju oli ä-line. Sel juhul oleks algkujuks sõna "räbu", mis vanasti tähendas puru.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli Rebul 8 elanikku. Küla kuulus Maidla valda kuni selle likvideerimiseni 2013. aastal.


Sirtsi

Sirtsi on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

18. sajandi kaartidel on Tagama (Taggama) ja Mehide (Mehhede) küla vahel Sirtsi kõrts. Endisest Tagama külast voolab läbi Hirmuse jõgi.


Soonurme

Soonurme (18. sajandi kaartidel Sonurm) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Sirtsi soo kirdeserval asunud küla nimi oli välja kujunenud juba 13. sajandil. Küla on kuulunud Hirmuse ja Maidla mõisa alla. 19. sajandil oli külas ka samanimeline karjamõis. Soonurme idaosas teisel pool Hirmuse jõge asunud vabatküla hüüti Hiielinnaks või Hiiemäeks, rahvapäraselt Kämäraks, vanemates allikates ka Hiirelinnaks. Soonurmega liideti 1977. aastal endise Hirmuse raudteepeatuse ümber tekkinud Hirmuse asundus. Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Tarumaa

Tarumaa (18. sajandi kaartidel Tarroma) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Uniküla (Lüganuse)

See artikkel on külast Lüganuse vallas; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Uniküla.

Uniküla (18. sajandi kaartidel Unnikül) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Küla läbib Purtse jõgi. Jõel on olnud vesiveski.

Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.


Virunurme

Virunurme (18. sajandi kaartidel Wirronurm) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. 1424. aastal Wirenurme, 1533. aastal Wirenurm (küla), 1796. aastal Wirronurm.

Küla oli olemas juba 15. sajandil. 1424. või 1426. aastal andis Kärkna klooster Virunurme küla Saksa ordule. Hiljem kuulus küla Püssi mõisa alla.


Mõisaküla (Põltsamaa)

Mõisaküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.


Piissoo

Piissoo on küla Harju maakonnas Kiili vallas.

Küla läbib Tõdva–Nabala tee.

24. augustil 1941 toimus Nabala ja Piissoo küla piiril lahing saksa ja nõukogude armee vahel.


Sookaera

Sookaera on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Külas asus Nabala mõisa Peebu karjamõis.

Külas asub Paekna paemurd.


Andorra la Vella

Andorra la Vella on Andorra pealinn, ühtlasi kannab sama nime pealinna ümbritsev vald. Tegu on Andorra ainsa linnaga, mis paikneb Pürenee mäestiku idaosas Enclari mäe jalamil Valira d'Ordino ja Valira d'Encampi jõe hargnemiskohas.

Linn asub 1013 (teiste allikate andmetel kuni 1409) meetri kõrgusel merepinnast. See on Euroopa kõige kõrgemal asuv pealinn. Ka haldusüksuse pindala osas on lahkarvamusi – eri allikad annavad pindalaks 12–59 ruutkilomeetrit. Tõenäoliselt väljendavad väiksemad arvud linna ja suuremad arvud kogu valla pindala.

Paralleelselt on katalaani ja hispaania keeles kasutatud vahel ka nimekuju Andorra la Vieja, prantsuse keeles tuntakse linna nimega Andorre-la-Vieille.


Sõmeru (Kiili)

Sõmeru on küla Harju maakonnas Kiili vallas.

Posti sihtnumber on 75411.

2000. aastal elas külas 37 inimest.


Vaela

Vaela on küla Harju maakonnas Kiili vallas. Küla asub mõlemal pool Tallinna ringteed 2 km Kiili alevist loodes ja 12 km Tallinnast kagus.

1977. aastal liideti Vaela külaga Saire küla.

Varem on kasutatud ka Väela nimekuju.


Mufulira

Mufulira on linn Sambias Copperbelti provintsis. Linn on üks Sambia suuremaid vasetootmiskeskusi.

Sambias on tuntud linna edukas jalgpallimeeskond Mufulira Wanderer. Mufuliras sündis Sambia kolmas president Levy Mwanawasa.


Sambia Ülikool

Sambia Ülikool on Sambia suurim ülikool. Asutati 1964 ja alustas tegevust 17. märtsil 1966. Ülikoolis õpib umbes 6000 üliõpilast.


Mõhn

Mõhn on liustiku sulamisvee setetest koosnev üldjuhul ümar kuhjepinnavorm. Eestis kõige levinum mõhnatüüp on küngasmõhn, mis on kujult enamasti ümara või ovaalse kujuga 5–25 m kõrge küngas nõlvakaldega 5–25°. Samuti leidub mõhnu, mis on kühmu-, kupli-, künnise-, seljaku- või vallikujulised. Mõhnad võivad olla ka tasase lavaja laega, moodustades harilikult kõrgeid hajali asetsevaid lavamõhnu, mis on Eestis levinumad Kirde-Eestis.

Mõhnasid kujundavate setete ja tekkeloo alusel eristatakse Eestis liustikujõetekkelisi (fluviogltasiaalseid) ehk fluviomõhnu ja jääjärvetekkelisi (limnoglatsiaalseid) ehk limnomõhnu. Kuna setete ladestumise protsessid võisid jää sulamisel tihti muutuda, siis eristatakse eraldi ka segamõhnu, mis koosnevad nii jääjärve- kui ka liustikujõgede setetest. Kõigil mõhnadel võib olla kas lausaline või laigutine moreenkate, sel juhul nimetatakse neid moreenkattega mõhnadeks. Moreenkattega mõhnastikud on tekkinud enamasti Kagu-Eesti kuhjeliste kõrgustike – Haanja, Otepää ja Karula – kõrgemates osades.

Eesti kõrgeima tipuga Suur Munamägi on tekkelt moreenkünnisel lasuv mõhn.


Mopti

Saared on juba pikka aega olnud asustatud, kuid linn tekkis alles 19. sajandil Massina impeeriumi osana. Hiljem Prantsuse kolonisatsiooni aegu kasvas linn Mali suurimaks ja tähtsaimaks sadamalinnaks.

Mopti on populaarne turistide hulgas. Linnas asuvad peale jõesadama veel lennuväli ja Mopti Suur mošee.

Mopti on Mali suuruselt neljas linn. Seal elab 115 000 inimest (1999), peamiselt bambarad, bozod, dogonid, songaid ja fulbed.


Kayes

Kayes on linn Lääne-Malis Senegali jõe ääres. Kayes on samanimelise regiooni keskus.

Kayesi linna kutsutakse Aafrika küpsetusahjuks, kuna seal on alati erakordselt kuum. Linn on surutud rauarikaste mägede vahele, mistõttu seal on tavaliselt tuulevaikne ja väga palav. Aasta keskmine õhutemperatuur on 35 °C, kuid kuumimatel kuudel – aprillis ja mais – ulatub keskmine õhutemperatuur 40 °C-ni.

Aastal 1892 sai Kayesi linn Prantsuse Sudaani pealinnaks. Seda kuni 17. oktoobrini 1899, mil uueks pealinnaks sai Bamako. Linnas on rahvusvaheline lennuväli, seda läbib Dakari–Nigeri raudtee.

Linn asub maa-alal, mis on rikas kulla ja raua poolest.


Soul Asylum

Soul Asylum on USA rokkansambel, mis alustas tegevust 1981. aastal USA Minnesota osariigis Minneapolises ja on tegev siiani. Soul Asylumit on stiili poolest liigitatud post punk'i, indie, hard-rock'i, rock'n'roll'i, power pop'i, pungi ja pop punk'i alla. Grupp on eriti tunnustatud oma kontsertide energilisuse ja vokalist Dave Pirneri laulusõnade eest.


Murrutuslava

Murrutuslava on merelainete abradeeriva tegevuse läbi tekkinud pangaesine tasane peaaegu horisontaalne või mere suunas kaldu olev platvorm.

Murrutuslava teke näeb üldjoontes välja järgmine. Lained abradeerivad pankade jalameid, moodustades sinna murrutuskulpaid. Toetuseta jäänud panga ülaosa variseb alla ning peenestatakse ja kantakse lainete poolt minema. Pank taganeb maa suunas ning merepinnast madalamale tekib enam-vähem tasane platvorm.

Vastavalt sellele, kas meri tungib peale (transgressioon) või taganeb (regressioon), satuvad ka endised murrutuslavad sügavamale merre, kuhu lained enam ei ulatu või siis hoopis merepinnast kõrgemale, kus neid nimetatakse rannaterrassideks. Rannaterrasside uurimine võimaldab määrata merepinna kõrguse muutumise kiirust.


Murrutus

Murrutus ehk lainekulutus ehk rannakulutus ehk rannaabrasioon on merelainete ja nende poolt kantud kivimilise materjali teostatud abrasioon.

Murrutuse läbi tekivad näiteks pangad, murrutuskulpad ja murrutuslava.


Murrutuskulbas

Murrutuskulbas ehk kulbas (inglise notch) on merelainete murrutuse läbi tekkinud süvend panga jalamil.

Kulbaste sügavus on reeglina 1...5 meetrit. Murrutuskulpa areng viib selle lae ehk toetuseta jäänud pangaosa sissevarisemiseni. Kulbaste arengut soodustab murenemine, mida kiirendab mitmesuguste organismide elutegevus. Enamasti tekivad murrutuskulpad lubjakivisse.


Patrick Dempsey

Patrick Galen Dempsey (sündinud 13. jaanuaril 1966 Lewistonis Maine'i osariigis) on USA filminäitleja.

Ta on tuntud eeskätt Derek Shepherdi osatäitjana USA telesarjas "Grey anatoomia" ning filmidest "Karje 3" ja "Armas kodu Alabamas". Eesti televaataja teab teda ka filmist "Pruudipoiss" (2008).

Patrick Dempsey oli 2001. aastal nomineeritud Emmy auhinnale osatäitmise eest (külalisena) draamasarjas "Once and Again" ja 2007. aastal Kuldgloobusele osatäitmise eest sarjas "Grey anatoomia".


Katherine Heigl

Katherine Marie Heigl (sündinud 24. novembril 1978 Washingtonis) on USA filminäitleja ja endine modell.

Tema isa Paul oli raamatupidaja ja ärijuht, ema Nancy oli personalijuht. Tal oli vanem õde ja kaks vanemat venda. 1986 sai tema vanem vend Jason liiklusõnnetuses surma: tema klassikaaslased viskasid ta sõitvast veoautost välja.

Alates 1987 töötas Heigl modellina ja alates 1992 filminäitlejana. Ta ei lõpetanud keskkooli, vaid keskendus selle asemel oma filmikarjäärile.

1994 mängis ta filmis "My Father the Hero" ja nimetati selle eest Noore näitleja auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.

1999–2002 mängis ta telesarjas "Roswell" tulnuka ja inimese segu Isabel Evansit. Selle rolliga nimetati ta Saturni auhinna kandidaadiks parima naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis ja Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias televisioonis. Ta ei võitnud kumbagi.

2007 mängis ta filmis "Kõht ette". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitlejanna kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.

2009 mängis ta filmis "Inetu tõde". Selle rolli eest nimetati ta Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks suvefilmi naisnäitleja kategoorias. Ta ei võitnud seda auhinda.

2005–2010 mängis ta telesarjas "Grey anatoomia" doktor Isobel Stevensit. Selle rolli eest nimetati ta 2007 Emmy kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias draamaseriaalis, 2007 ja 2008 Kuldgloobuse kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias televisioonis või filmisarjas ning teismeliste valiku auhinna kandidaadiks seriaalinäitlejanna kategoorias. Ta võitis neist Emmy.


Kate Winslet

Kate Elizabeth Winslet (sündinud 5. oktoobril 1975 Berkshire'i krahvkonnas Readingis) on filmiauhinna Oscar pälvinud inglise filminäitleja.

Tema tuntumad filmirollid on tehtud filmides "Mõistus ja tunded", "Titanic", "Iris", "Karge meele igavene sära", "Avastades Eikunagimaad", "Väikesed lapsed", "Mässajate tänav" ja "Ettelugeja".


Rowan Atkinson

Rowan Sebastian Atkinson (sündinud 6. jaanuaril 1955) on inglise koomik, filminäitleja ja stsenarist.

Ta on mänginud nimiosa olustikukomöödiasarjades "Blackadder" (1983–1989) ja "Mr. Bean" (1990–1995) ning filmisarjas "Johnny English" (2003–2018).

Atkinsoni esimesed tähelepanuväärsemad rollid olid BBC sketšikomöödiasaates "Not the Nine O'Clock News" (1979–1982), mille eest ta pälvis 1981. aastal Briti Akadeemia auhinna parima televisiooni meelelahutussaate eest, ja filmis "The Secret Policeman's Ball" (1979), kus ta esitas sketši.

Atkinson kuulus 2003. aastal ajakirja The Observer koostatud edetabelis 50 naljakaima Briti komöödianäitleja hulka ning 2005. aastal kaaskoomikute küsitluses läbi aegade 50 parima koomiku hulka. Kogu oma karjääri jooksul on ta teinud koostööd stsenarist Richard Curtise ja helilooja Howard Goodalliga, kellega mõlemaga ta tutvus 1970. aastatel Oxfordi Ülikooli teatriühingus. Lisaks 1981. aasta BAFTA-le sai Atkinson auhinna Laurence Olivier Award oma 1981. aastal West Endis esietendunud lavastuse "Rowan Atkinson in Revue" eest. Atkinson määrati 2013. aasta sünnipäeva autasustamisel CBE-ks draama- ja heategevuse teenete eest.


Kata

Kata on küla Harju maakonna Kose vallas Tuhala jõe ääres.

Külas asuvad Tuhala kirik, Tuhala kalmistu ja Tuhala nõiakaev. Küla piiresse jäävad mitmed kultusekivid, kaks asulakohta ja Kataveski hiiekadakas. Küla põhjapoolne osa jääb Nabala-Tuhala looduskaitsealale.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kata külas 71 inimest. Kõik olid eestlased.

Külas tegutseb Polli loomaaed.

Kata külas asub Kuke turismitalu. Kompleksi peahoone ehitati 1901. aastal traditsioonilise rehielamuna. 1901–1995 oli talu erinevate perekondade käes kasutusel peamiselt elamis- ning põllumajandustaluna. Talukompleksi kuulus ka ümarpalgist viljaait. 2002. aastal alustati ulatuslikke restaureerimistöid ning 2007. aasta aprillis valmis algset joont järgides talu peahoone.


Jääkajakas

Jääkajakas on ka kalakajaka rahvapärane nimetus.

Jääkajakas (Larus hyperboreus) on suur kajakas, kes on levinud Arktikas (Põhja-Jäämeri saartel ja Islandil) ja Euroopas Atlandi ookeani rannikul. Eestis on ta haruldane talikülaline.


2007. aasta Oscari auhinnad

2007. aasta Oscari auhinnad ehk 79. Ameerika Filmikunsti- ja Teaduste Akadeemia auhinnad jagati välja 25. veebruaril 2007 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2006. aasta parematest filmidest.

Õhtujuht oli Ellen DeGeneres.


Araouane

Araouane on küla Sahara kõrbes Malis. Küla asub oaasis ning on siiani Sahara kõrbe läbivate kaubakaravanide baasjaamaks.

Ajalooliselt on asula tuntud mitmete õpetlaste, eriti Ahmad Baba al-Massufi tõttu, kes seal sündis.

Külas paikneb mošee.

1990-ndatel sai asula kannatada tuareegi võitlejate ja valitsusvägede vahelises sõjategevuses.


Kose-Uuemõisa

Kose-Uuemõisa on alevik Harju maakonna Kose vallas.

1. jaanuaril 2014 elas Kose-Uuemõisas Rahvastikuregistri andmetel 862 inimest.


Ravila

Ravila on alevik Harju maakonna Kose vallas.

1. jaanuaril 2014 elas Ravilas Rahvastikuregistri andmetel 224 inimest. Neist olid 112 mees- ja 112 naissoost.

Ravilas oli Ravila mõisa keskus. Aastatel 1950–2013 asus mõisa peahoones hooldekodu.

Alevikku läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee ja seal lõppeb Vardja–Ravila tee.

Ravilas on loodud Ravila Külaselts.

Ravilas tegutses varem Ravila lasteaed, mis liideti Kose lasteaiaga.

Asulas on varem tegutsenud Ravila raamatukogu.


Ahisilla

Ahisilla on küla Harju maakonna Kose vallas Kose alevikust põhjas.

Küla lõunaosa läbib Pirita jõgi ning Ahisilla oja. Asula kagupiiri moodustab Kose–Jägala maantee ja idapiiri sealt samast alguse saav Viskla–Pikavere tee.

Lõunas piirab küla Kose alevik, läänes Krei, põhjas Mallavere, idas Viskla ja kagus Võlle küla.


Kanavere

Kanavere on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla läbib Kolu–Hajaba tee.

Kanavere piires asub mitu muinsuskaitsealust kultuskivi. Seal asuvad ka arheoloogiamälestisteks arvatud asulakoht ja ohverdamiskoht.

Kanaveres on ka Kanavere lahingu mälestuskivi, mis avati 1985 ja mille kujundas Aulin Rimm.

Kanaveres toimusid 1980. aastatel suured Aru metsa jaanitulede nime all tuntud jaanipeod.

2002. aastal avati endise jaanituleplatsi kõrval kohalike noorte eestvedamisel suvepidude paik Kanavere Mägi, kus toimusid aastatel 2002–2010 ümbruskonna inimeste seas menukad peod ja kontserdid.

2017. aastal alustati Kanavere Mäel taas suvepidude korraldamisega.


Karla (Kose)

Karla on küla Harju maakonna Kose vallas. Küla keskelt voolab läbi Kuivajõgi.

Küla keskusest Kosele on 5 km, Tallinna–Tartu maanteele 2 km ja Tallinna umbes 40 km. Asula põhjapiiri moodustab Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Karla küla piires asuvad mitu muinsuskaitsealust kultuskivi ja asulakohta ning üks vana kalmistu.

Küla pindala on 1134,8 hektarit ja katastriüksuseid on 145. Karla külas on 58 elamut ja 4 korterelamut. Viimaste aastate lõikes suurt rahvaarvu kõikumist pole olnud. 2011. aastal oli Karla külas alalisi elanikke 169 neist mehi 84 ja naisi 85. 2019. aasta seisuga on külas elanikke 180.


Kolu (Kose)

Kolu on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 97 inimest. Kõik olid eestlased.

Kolu piires asuvad mitu muinsuskaitsealust kultuskivi.

Külas tegutseb AS Klaasimeister, mis on üks Kose valla suuremaid tööstusettevõtteid.


Bafoulabé

Bafoulabé on linn Malis Kayesi piirkonnas. Ta on samanimelise cercle'i keskus.

Elanikkonna enamuse moodustavad hasongad, mandingod, soninked ja fulbed.

Linn asub kohas, kus Bafingi ja Bakoye jõgi ühinevad Senegali jõeks. Kohalikus bambara keeles tähendab Bafoulabé kohtumist kahe jõega.

Linnast 90 kilomeetri kaugusel asub Manantali hüdroelektrijaam.


Cercle

Cercle on haldusüksus Malis. Mali jaguneb kaheksaks piirkonnaks, mis omakorda jagatakse 49 cercle'iks ning need omakorda 703 vallaks.

Prantsuse kolonisatsiooni ajal olid cercle'id väikseimad haldusüksused, neid juhtisid tavaliselt Prantsuse ohvitserid.

Esimene cercle oli 1887. aastal rajatud Bafoulabé.


Banfora

Banfora on linn Burkina Fasos. Linn on kasvanud välja suhkrurootööstusest. Banfora asub 85 kilomeetri kaugusel Abidjani-Ougadougou raudteest. Eri etnostest elavad linnas bobod ja senufod.

Linna lähistel asuvad unikaalsed kaljud, mis on populaarsed mägironijate hulgas.


Kropotkin

Kropotkin on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Kubani jõe paremal kaldal.

Linnaõigused sai 1921. aastal ja nime vürst Pjotr Kropotkini järgi.


Krei

Krei on küla Harju maakonna Kose vallas Kose ja Kose-Uuemõisa alevike vahel.

Küla edelanurk puutub kokku Tallinna–Tartu maanteega. Samast kulgeb läbi ka Kose–Jägala maantee.

Krei küla läbib Pirita jõgi.

Seal asus varem Breinthali karjamõis.


Kuivajõe

Kuivajõe on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.

Küla lääneosast voolab läbi Kuivajõgi.

Külas asub Kuivajõe kõrtsihoone, mis on arvatud ehitismälestiseks. 1805. aastal sai kõrtsi juures alguse Kose-Uuemõisa sõjana tuntud talurahvaülestõus.

Külas tegutses Kose-Uuemõisa ministeeriumikool, mille hoone on arvatud ajaloomälestiseks.

1962. aastast tegutseb külas Kuivajõe Meeskoor.


Liiva (Kose)

Liiva on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.

Külas asub Kose-Risti krossirada.


Nõmbra

Nõmbra on küla Harju maakonna Kose valla kirdenurgas.

Küla läbib Kose–Jägala maantee. Seal lõppeb Kose–Ravila–Nõmbra tee.


Nõrava

Nõrava on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla lõunaosa on soine. Sinna jäävad Landja raba, Naisteraba, Leva soo ja Põlendraba. Samas asub ka Leva järv. Osa soodest ka kaitstud Mahtra looduskaitseala koosseisus.

Küla lõunapiiril jookseb Tuhala jõgi.

Külas asub kolm arheoloogiamälestist (kultuskivi, kivikalme ja kalmistu "Kalmemännik").

Nõrava külas on tegutsenud kool.

Külas tegutses Oru-Nõrava prügila.


Oru (Kose)

Oru on küla Harju maakonna Kose vallas.

Külas asus Oru mõis.

Seal tegutsevad Oru põhikool, külakeskus ja raamatukogu. Samuti leiab sealt Oru Taimeõlitööstuse OÜ, Hiie kaupluse, Männiaru saunakompleksi ja Pubi Boka.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 441 inimest. Neist 423 (95,9%) olid eestlased.

Küla lõunaosa läbib Tuhala jõgi.


Palvere

Palvere on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla läbib Kose–Ravila–Nõmbra tee.

1. jaanuaril 2014 elas Palveres Rahvastikuregistri andmetel 158 inimest. Neist olid 84 mees- ja 74 naissoost.


Raveliku

Raveliku on küla Harju maakonna Kose vallas Ravila aleviku kõrval.

Küla põhjapiir jookseb mööda Pirita jõge.


Saula

Saula on küla Harju maakonna Kose vallas Pirita jõe ääres.

Küla läbib põhja-lõunasuunaliselt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Maantee ja jõe ääres asub ka Viikingite küla.

Külas asuvad Saula Siniallikad ning neid ümbritseb Siniallikate looduskaitseala. Samuti asub külas Kämbla looduskaitseala.


Sõmeru (Kose)

Sõmeru on küla Harju maakonna Kose vallas.

Posti sihtnumber on 75115.

Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal (Semaer).

Küla põhjaosast voolab läbi Pirita jõgi. Jõe ääres asub muistne asulakoht. Kultuurimälestistest asub külas lisaks asulakohale ka üks kultuskivi.

Sõmeru külas Pirita jõe ääres asus ka Sõmeru mõis, mis oli Ravila mõisa kõrvalmõis.

Küla läbib Tallinna–Tartu maantee.

Sõmeru külas asuvad Punamäe järv ja Paunküla Linajärv. Järvi ümbritsev ala jääb Paunküla maastikukaitseala koosseisu.

2000. aastal elas külas 43 inimest.


Tade

Tade on küla Harju maakonna Kose vallas Kose-Uuemõisa kõrval.

Küla põhjaosa läbib Pirita jõgi ning selle idapiir kulgeb mööda Kuivajõge.

Küla lõunaosa läbib Tallinna–Tartu maantee.

Kultuurimälestistest asub külas üks kultusekivi.


Tammiku (Kose)

Tammiku on küla Harju maakonna Kose valla loodenurgas.

Külas asus Tammiku mõis.

Küla kagunurgas asub arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht ja mitu kaitsealust kultusekivi.

Küla läbib Vaida–Urge tee ja seal lõppeb Kolu–Tammiku tee.

Küla põhjaosa kuulub Nabala-Tuhala looduskaitseala koosseisu.


Tuhala

Tuhala on küla Harju maakonna Kose vallas.

Küla on eelkõige tuntud seal paikneva Tuhala karstiala poolest. Tuhala nõiakaev jääb aga naaberküla Kata territooriumile. Kata külas asuvad ka Tuhala kirik ja Tuhala kalmistu.

Külas asus Tuhala mõisa keskus. Tuhala mõisa park on võetud kaitse alla.

Tuhalast voolavad läbi Pirita ja Tuhala jõgi. Tuhala jõele on paisutatud ka Tuhala paisjärv. Pirita jõe ääres paiknevad Tuhala luht ja Otiveski luht. Osaliselt ulatub küla territooriumile Nabala-Tuhala looduskaitseala.

Küla läbivad Vaida–Urge tee ja Kurna–Tuhala tee.

Tuhalas on sündinud baltisaksa päritolu kartograaf ja poliitik Ludwig August Mellin (1754–1835). Seal tegutses ka külapiltnik Artur Puurand (1901–1976). Jaan Jensen (1904–1967) on maalinud Tuhala loodusvaateid.

Kultuurimälestistest asub külas asulakoht.


Vardja (Kose)

Vardja on küla Harju maakonna Kose vallas Vardja–Ravila tee ääres.

Külast voolab läbi Vardja oja, mis suubub küla põhjaosa läbivasse Pirita jõkke.

Eesti NSV ajal asus Vardjas ENSV Tsiviilkaitse staabi linnaväline juhtimispunkt koos sidesõlmega , linnasisene vabariiklik juhtimispunkt asus Tallinnas Rannamäe tee 1. ENSV juhtkonna linnaväline juhtkonnavarjend asus Kosel Kutsekeskkool nr 40 hoovis.

Külas asus Tallinna Üksik-Päästekompanii ja asub Päästeameti logistikakeskus.

Küla lõunaosa läbib Tallinna–Tartu maantee. Küla loodenurgas kulgevad Kose sanatooriumi tee ja Kose–Ravila–Nõmbra tee.


Bullterjer

Bullterjer on Suurbritannias Inglismaal aretatud koeratõug.

Inglismaal olid härja- ja koeravõitlused äärmiselt populaarsed. Kui inglise parlament härjavõitlused 1835. aastal keelas, hakati pidama koeravõitlusi. Selleaegsed buldogid olid kerge kehaehitusega ja kõrgemate jalgadega. Koeravõitluse tarbeks oli aga vaja väledat ja paindlikku, kuid samas suure lihaskonnaga võitluskoera. Et saada veel võimsamaid ja järjekindlamaid koeri, ristati buldogeid terjeritega. James Hinks Birminghamist, suurepärane koertearetaja, aga kehv aretusalane arvepidaja, aretas arvatavasti valge inglise terjeri, dalmaatsia koera ja buldogi ristamise teel bullterjeri.

Koerad olid valdavalt valget värvi ja tõuks tunnistati nad aastal 1887. Alles pärast II maailmasõda lisandusid tõustandardisse lubatud värvidena veel tiigritriibuline, kolmevärviline ja punakaspruun. Bullterjer oli aretatud spetsiaalselt võitluskoeraks. Tõugu iseloomustavad suurepärane lihaskond, hea hüppevõime ja mis peamine – võitlussituatsioonis neil peaaegu puudub valuaisting. Kaalub 17–26 kg, 40–55 cm kõrge. Karv tihe, lühike ja läikiv. Truu, kartmatu, vastupidav.

Bullterjer on õigete kasvatusvõtete korral väga inimsõbralik ja perelembene loom. Vaatamata sellele on bullterjeri omamine mõnes riigis siiski keelatud.


Viskla

Viskla on küla Harju maakonna Kose vallas Kose–Jägala maantee ääres.

Küla on esmamainitud 1379. aastal nimega Visschele.

Külas tegutseb 2005. aastast Viskla Külaarendamise Selts.

2021. aastal võitis Viskla Aasta küla aunimetuse.

Kultuurimälestistest asuvad külas kaks asulakohta.


Võlle

Võlle on küla Harju maakonna Kose vallas.

1977. aastal liideti Võlle külaga Lagesöödi.

Küla on pikliku kujuga. Selle läänepiir kulgeb mööda Kose–Jägala maanteed. Lõunapiir jookseb küla lääneosas mööda Kose–Ravila–Nõmbra teed ja idaosas mööda Pirita jõge.


Fenoloogia

Fenoloogia on bioloogia haru, mis uurib looduse aastaajalisi ehk sesoonseid nähtusi, nende arenemist ja ilmnemise ajalist reeglipärasust. Põhineb loodusvaatlustel.

Kvantitatiivse fenoloogia üks alusepanijaid on Tartu Ülikooli teadlane Arthur Joachim von Oettingen.