Laine murdumine

Laine murdumiseks ehk lainete murdumiseks nimetatakse laine faasikiiruse muutumisest tingitud levimissuuna muutust.


Puhkelaager

Puhkelaager on piiratud mahus teenuseid osutav majutusettevõte, kus on platsid telkide ja/või haagissuvilate jaoks ning parkimiskohad mootorsõidukitele.

Puhkelaagris võivad olla ka majutushooned. Puhkelaagriga sarnaneb puhkeküla, nende kahe erinevused on väga väikesed.


Lainete murdumisseadus

Lainete murdumisseadus on füüsika seadus, mille kohaselt langev kiir, murdunud kiir ja kiire langemispunktist keskkondade lahutuspinnale tõmmatud ristsirge on ühes ja samas tasandis; langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on antud keskkondade jaoks jääv suurus. Langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhet nimetatakse suhteliseks murdumisnäitajaks ehk, täpsemalt öeldes, teise keskkonna murdumisnäitajaks esimese keskkonna suhtes.


Hendrik Bekker

Hendrik Bekker (29. detsember 1891 Tartumaa – 22. juuni 1925 Tartu) oli eesti geoloog.

Hendrik Bekker õppis Tartu ja Londoni Ülikoolis. Londonis sai ta 1921. aastal ka doktorikraadi.

1922. aastal määrati ta Tartu Ülikooli geoloogiakateedri juhatajaks ning 1924. aastal erakorraliseks professoriks. Ta oli esimene eestlane sel ametipostil.

Bekker lõi hulgaliselt eestikeelseid geoloogiatermineid, eraldas stratigraafilisi üksusi ning kirjutas geoloogia- ja geograafiaõpikuid.

Tartu Ülikooli geoloogia instituudi suur auditoorium kannab tema auks Bekkeri auditooriumi nime.


Arhat

Arahant või arhat (paali keeles arahant; sanskriti keeles arhat, 'väärikas'; tiibeti keeles dgra bcom pa; hiina keeles 阿羅漢 aluohan; jaapani keeles arakan) on budismis inimene, kes on vabanenud kõigist sansaaras hoidvatest köidikutest ning saavutanud lõpliku ja täieliku virgumise ehk nirvaana.

Arahant on ka Buddha epiteet. Buddha nimetas ennast korduvalt arahandiks ning kinnitas sadu kordi, et tema antud virgumise tee on arahandi tee (arahatta-magga).

Arahandi uuestisünniks puudub põhjus, kuna tema teod ei põhjusta uut karmat. Vaid arahant oskab juhtida teisi õigesti ja tulemuslikult virgumisele, kuna tal on selleks vajalikud kogemuspõhine tarkus ja teadmised.

Mahajaana õpetuse järgi on arahant saavutanud šraavakate nirvaana ning jätkab tulevikus oma teed bodhisattvana.


Difraktsioon

Difraktsioon on füüsikaline nähtus, mille korral laine paindub ümber takistuste või läbib tõkkes oleva väikese ava.. Difraktsioon on eriti märgatav siis, kui tõkke või selles oleva ava mõõtmed on lähedased lainepikkusele. Difraktsiooniline kõrvalekaldumine (paindumine) sirgjoonelisest levimisteest ei tulene peegeldumisest, murdumisest ega hajumisest.

Sarnane nähtus esineb ka siis, kui valguslaine levib läbi aine, millel on levimissihis muutuv murdumisnäitaja, või kui helilaine levib läbi muutliku akustilise impedantsiga keskkonna. Difraktsioon esineb iga liiki lainete puhul, k.a helilainete, veelainete, elektromagnetlainete, nagu näiteks nähtava valguse ja raadiolainete korral. Ka füüsilistel objektidel on lainelised omadused (aatomtasandil), difraktsioon esineb ka mateeria korral ning seda uuritakse kvantmehaanika seaduspärasustega. Itaalia teadlane Francesco Maria Grimaldi võttis kasutusele sõna difraktsioon ja oli esimene, kes tegi 1665. aastal selle nähtuse täpsed vaatlustulemused.

Richard Feynman on öelnud, et

"keegi ei ole kunagi suutnud defineerida interferentsi ja difraktsiooni erinevust rahuldavalt. See on lihtsalt kasutamise küsimus ja nende vahel ei ole mingit kindlat füüsikalist erinevust."

Ta pakkus välja, et kui katses on ainult kaks allikat nagu Youngi kahe pilu katses, kutsuda nähtust interferentsiks, aga suurema arvu allikate korral difraktsiooniks.

Difraktsiooni nähtused on kõige suuremad siis, kui takistuse/ava suurus on umbes samas suurusjärgus laine lainepikkusega. Kui takistavas objektis on mitu lähedal asuvat ava, siis võivad muutuda pärast selle läbimist laine muster ja intensiivsus. See juhtub superpositsiooni tõttu. Tekib interferents, mille korral erinevad laine osad pärast objekti läbimist jõuavad vaatlejani, pärast erineva teepikkuse läbimist (vt difraktsioonivõre).

Difraktsiooni formalismi saab kirjeldada ka nii, et lained levivad piiratud ulatuses vabas ruumis. Kasutades difraktsiooni võrrandeid, saab uurida laserikiire profiili laienemist, radariantenni kiire kuju ja vaatevälja ning ultraheliandurit.


Puhkemaja

Puhkemaja on puhkuseks mõeldud majutusettevõte, mille toiduvalmistamisvõimalustega majutushoone üüritakse välja täies ulatuses.


Võnkering

Võnkering on induktiivpoolist ja kondensaatorist koosnev elektriahel, milles on võimalik elektrivõnkumine. Niisuguses ahelas muutub kondensaatori elektrivälja energia perioodiliselt pooli magnetvälja energiaks ja vastupidi. Võnkeringe kasutatakse peamiselt vajaliku sagedusega signaalide selekteerimiseks (väljaeraldamiseks) või nende läbipääsu tõkestamiseks.


Külaliskorter

Külaliskorter on majutusettevõttele kuuluv toiduvalmistamise võimalusega korter, mis üüritakse välja täies ulatuses.


Elektrostaatiline induktsioon

Elektrostaatiline induktsioon on füüsikaline nähtus, kus elektrilaenguga keha mõjutab laengute paiknemist läheduses olevates kehades – neis toimub laengute ruumiline nihe. Elektrijuhtide korral nihkuvad seejuures liikuvad laengukandjad, enamasti elektronid, vastastikuste jõudude tasakaalustamiseks juhi pinnale. Dielektrikus liikuvad laengud puuduvad, küll aga on aatomid ja molekulid võimelised polariseeruma, kusjuures nihkuvad elektrilaengud nendes endis.

Elektrostaatiline induktsioon võimaldab seega kehale elektrilaengut ilma vahetu kokkupuuteta üle kanda ehk keha elektriseerida, elektriliselt laadida. Elektrostaatilise induktsiooni on nimetatud ka elektrostaatiliseks influentsiks ja mõjuelektriks.

Teatavast (Coulomb'i seaduse kohaselt) ühenimelised elektrilaengud (+/+ või –/–) tõukuvad üksteisest eemale ja erinimelised laengu (+/–) tõmbuvad üksteise poole. Kui elektrit juhtivale kehale (näiteks joonisel elektroskoobi metallvarda otsas olevale kettale) lähendada klaaspulk, millele on hõõrumise teel antud positiivne laeng, siis tõmbab see metalli juhtivuselektrone kui negatiivse laengu kandjaid enda poole. Tulemusena saab varda ülemine osa negatiivse laengu ja alumine osa muutub seetõttu positiivsemaks (mida näitab fooliumiribade eemaldumine teineteisest). Elektrilise mõjuvälja eemaldamisel paigutuvad laengud ümber, nii et taastub esialgne neutraalne olek.

Elektrostaatilise induktsiooni nähtusel põhinevad mitmed elektrotehnika algusaegade staatilise elektrilaengu tekitamise seadmed, nagu näiteks elektrofoor ja elektrostaatilise generaatori mitmed erikujud.


Püriit

Püriit on sulfiidne mineraal.

Püriit koosneb väävlist ning rauast (FeS₂).

Püriit on kõige levinum sulfiidne mineraal. See tekib peamiselt kas hüdrotermaalselt või diageneetiliselt.

Püriit on enamasti kollakat või halli värvi, moodustab kuubilisi kristalle, tihedus 4,9...5,1 g/cm³, metalse läikega. Tüüpilise maakmineraalina on püriit mikroskoobi all läbipaistmatu, tema kõvadus on 6...6,5.

Ehkki püriit sisaldab rauda, ei kasutata teda rauamaagina, sest selleks otstarbeks sobivad hematiit ning magnetiit paremini.

Püriiti on aetud segi kullaga, mistõttu nimetatakse teda mõnikord ka kassikullaks. Iroonilisel kombel võib püriit mõnikord esineda koos kullaga. Kullast veelgi rohkem sarnanevad püriidiga markasiit ning kalkopüriit.

Püriiti ja markasiiti esineb Eesti aluspõhja kivimites sageli, kuid hajutatult väikeste terakestena. Silmapaistvas kontsentratsioonis esineb püriiti Alam-Ordoviitsiumis (diktüoneemakilda all), kus püriidikihi paksus ulatub kohati 30 sentimeetrini.


Suhteline dielektriline läbitavus

Suhteline dielektriline läbitavus ehk keskkonna dielektriline läbitavus on dimensioonitu füüsikaline suurus, mis näitab, mitu korda on elektrivälja tugevus homogeenses materjalis väiksem väljatugevusest vaakumis.

Ajas muutuva elektrivälja juhul sõltub suhteline dielektriline läbitavus ka sagedusest. Sagedusest sõltuv dielektriline läbitavus on kompleksarvuline suurus, kusjuures dielektrilise läbitavuse argument kirjeldab faasinihkeid.


Termodünaamiline protsess

Termodünaamiline protsess on iga termodünaamilises süsteemis toimuv muutus, mille tulemisena muutub süsteemi olek. Protsessi käigus võib süsteem vahetada keskkonnaga soojust või tööd.


Termodünaamiline süsteem

Termodünaamiline süsteem on reaalse või kujuteldava piirpinnaga piiritletud füüsikaline keha või kehade süsteem, mis on termodünaamilise käsitluse aineks.

Selliseks süsteemiks võib olla näiteks kolbmootoris töötav gaas, organism või planeet.

isoleeritud süsteem ei vaheta ümbrusega ei energiat ega ainet suletud süsteem vahetab ümbrusega energiat, kuid mitte ainet avatud süsteem vahetab ümbrusega nii energiat kui ainet

Piisavalt kauaks omapead jäetud isoleeritud termodünaamilises süsteemis lakkavad kõik makroskoopilised protsessid ja süsteem saavutab termodünaamilise tasakaalu seisundi, kus süsteemi termodünaamiline olek on iseloomustatav teatava hulga olekumuutujatega (näiteks rõhk, temperatuur). Klassikaline termodünaamika tegelebki selliste tasakaaluliste süsteemide ning nendega toimuvate staatiliste protsesside (mis on vaadeldavad kui tasakaaluliste olekute jada) uurimisega.

Suletud termodünaamilise süsteemi näiteks võib olla biosfäär, sest selle ainevahetus oma ümbrusega on suhteliselt väga väike ning selle eksisteerimise jaoks mitteoluline. Samamoodi võib suletud süsteemidena käsitleda ökosüsteeme, mille ainevahetuse bilanss ümbrusega on nullilähedane.

Avatud termodünaamiliste süsteemide tüüpiliseks näiteks on organismid.


Saarkaar

Saarkaar ehk kaarsaarestik on vulkaaniline kaar, mis tekib ühe ookeanilise litosfääri ploki (laama) sukeldumisel (subdutseerumisel) teise ookeanilise litosfääriga laama alla.

Saarkaared on näiteks Aleuudid, Väikesed Antillid ja Kuriilid.

Sageli ei eristata saarkaari vulkaanilistest kaartest, mistõttu võidakse saarkaarteks nimetada kõiki vulkaaniliselt aktiivseid ning subduktsiooniga seotud saari ja saarestikke, nagu Jaapan, Filipiinid, Jaava jne, ehkki rangelt võttes ei ole nad saarkaared, sest nad paiknevad mandrilisel maakoorel.


Dielektriline läbitavus

Dielektriline läbitavus on aine omadus, mis iseloomustab dielektrikute elektrilise polarisatsiooni võimet. Eristatakse suhtelist ja absoluutset dielektrilist läbitavust.

Suhteline dielektriline läbitus näitab, mitu korda on elektrilaengute süsteemi elektriväli selles aines nõrgem kui vaakumis. Elektrivälja nõrgenemist põhjustab elektriline polarisatsioon. Ühesuunaliselt nihkunud positiivsed ja negatiivsed elektrilaengud moodustavad dipoolmomendi, mis mõjub vastu välisele elektriväljale.

Seega aine absoluutne dielektriline läbitavus


Robert Brown

Robert Brown (21. detsember 1773 Montrose (Šotimaa) – 10. juuni 1858 London) oli šoti botaanik.

1827 segas ta vette teraviljade õietolmu ning lehtsammaltaimede ja osja eoseid. Seda segu mikroskoobiga uurides täheldas ta väikeste osakeste lakkamatut mittesuunatud liikumist. Tema esimene hüpotees oli, et liikumine toimub üksnes elusorganismidel, kuid katset tolmuga korrates esines täpselt samasugune liikumine. Kuigi Brown ei pakkunud sellele liikumisele mingisugust selgitust, hakati seda kutsuma Browni liikumiseks. See liikumine oli molekulaarkineetilise teooria üks veenvamaid põhjendusi.

Hiljem selgus, et Hollandi teadlane Jan Ingenhousz oli Browni liikumise avastanud juba poolsada aastat varem ning ka avaldanud oma uurimistulemused 1784 ja 1785 vastavalt saksa ja prantsuse keeles.

1831 Linné ühingus esitatud ja 1833 avaldatud töös andis Brown nime rakutuumale. Rakutuumi oli nähtud juba varemgi, võib-olla tegi seda juba mikroskoobi avastaja hollandlane Antoni van Leeuwenhoek 1682. Franz Bauer oli avaldanud oma joonised taimerakkudest juba 1802 ja tema joonistusi Brown ka nimetas, kuid nime andis rakutuumale Brown. Ei Bauer ega Brown ei arvanud, et igal rakul on tuum. Brown seostas rakutuumi üksnes üheidulehelistega.

Robert Browni järgi on nimetatud Austraalia taimeperekond Brunonia ja hulk Austraalia taimeliike, näiteks Eucalyptus brownii, Banksia brownii ja sammal Tetrodontium brownianum, mille ta avastas Edinburghi lähedal Roslinis veel üliõpilasena. See sammal kasvab selles kohas tänapäevani.

Tema järgi on nimetatud veel Tasmaanias olev Brownsi jõgi, mille kaldail ta kogus taimi, ja Kanadas Briti Columbias asuv Browni mägi.


Jõulud

Jõulud on pühad, milles on kokku põimunud muistne talvise pööripäeva tähistamise kombestik 21.–27. detsembril ja kristlik Jeesuse Kristuse sündimise tähistamise kombestik 25.–27. detsembril.

Inimesi, kes tahavad säilitada ühe või teise traditsiooni puhtust, on suhteliselt vähe ning nende seisukohad on tihti ägedalt vastandlikud. Näiteks võivad paganluse pooldajad nimetada jõule vanaks päikesepühaks, mille kristlased alles hiljem üle võtsid (ning see seisukoht on ajalooliselt põhjendatav), samas võidakse jõulude tähistamist halvaks panna nii nende kristliku tausta kui ka kommertsialiseerumise tõttu. Teisalt on kristluses aeg-ajalt peetud jõulude tähistamist paganlikuks kombeks, mis õigele kristlasele kuidagi ei sobi. Uuem, 20. sajandi vältel juurdunud kaubanduslik jõulutraditsioon kipub endasse sulandama aga kõigi teiste tavasid ja sümboolikat.

Tihti ongi üksikute tänapäevaste kommete taga eri traditsioonide tavandid, mida tavaline jõulutähistaja ei pruugi enam eristada. Eestis muudab pildi pisut segasemaks ka asjaolu, et siin elab arvukalt venelasi, kes tähistavad kiriklikke jõule Juliuse kalendri järgi alles jaanuaris, Gregoriuse kalendri kolmekuningapäeva aegu. Samuti kaasnevad õigeusu jõuludega mõnevõrra teistsugused kombed.


Vardas mõjuv jõud

Vardas mõjuv jõud on mõiste teoreetilisest mehaanikast, mis tähendab jõudu, millega varrast tõmmatakse või surutakse tema otspunktides. Sama suure jõuga mõjub varras kehadele, millega ta on seotud.


Luup

Luup (kõnekeeles ka suurendusklaas) on lihtne optikariist, mis annab lühikese fookuskaugusega kumerläätse (harvemini läätsede süsteemi) fookuse lähedusse asetatud esemest suurendatud näilise kujutise. Luup asetatakse silma suhtes nii, et kujutis tekiks parimal nägemiskaugusel (normaalse silma puhul on see kaugus u 25 cm).

Luupide abil saadavad suurendused küündivad kuni 30-ni.


Kigali

Kigali on Rwanda pealinn ja suurim linn. Ta asub riigi keskosas, 1300...1600 m kõrgusel.

Kigali asutas 1907 Saksa koloniaalvõim. Alates 1962. aastast on ta iseseisva Rwanda pealinn.

Kigali äärelinnas asub Kigali rahvusvaheline lennujaam.


Kiirendatud graafikaport

Kiirendatud graafikaport (inglise keeles accelerated graphics port, AGP) on Inteli loodud kiire port, mis on ette nähtud ainult kuvaadapteri (videokaardi) tarbeks.

Kiirendatud graafikaport tagab otseühenduse videokaardi ja mälu vahel. Emaplaadil on ainult üks AGP pesa. AGP tuli aeglasema PCI-põhise adapteri asemele ja ühtlasi vabastas ühe PCI pesa, mida saab nüüd kasutada mõne muu välisseadme ühendamiseks. Pruuni värvi AGP pesa on veidi lühem kui valget värvi PCI pesa ja algab mõni sentimeetri võrra kaugemal emaplaadi servast.

Alates 2004 hakkas AGP siini välja vahetama PCI Expressi siin. 2009. aasta seisuga toodetakse AGP toetusega emaplaate endiselt, aga turgu domineerib juba PCI Express.


Värnits

Värnits on keedetud taimeõli (lina-, pähkli- või muu taimeõli), mida kasutatakse sideainena õlivärvide valmistamisel. Kuivamise ning tahkestumise (polümeriseerumise) kiirendamiseks lisatakse värnitsale sikatiive.

Värnitsast saab laki (vernis - lakk prantsuse keeles) lisades täiteks muid komponente (vaiku ja lahustit)


Bituumen

Bituumen on üldnimetus looduslikult esinevatele põlevatele tahketele või vedelatele süsivesinike segudele.

Peamiselt bituumenist koosnevad näiteks nafta ja asfalt.


Jan Neruda

Jan Nepomuk Neruda (9. juuli 1834 Praha – 22. august 1891 Praha) oli tšehhi kirjanik, ajakirjanik ja kriitik, üks kaasaegse tšehhi luule rajajaid, tšehhi realismi esindaja.

Neruda luuletused on mitmekesise temaatikaga, ta kirjutas nii filosoofisi luuletusi kui ka isamaalisi hümne. Lisaks luuletustele kirjutas ta ka proosat ja näidendeid. Oma satiirilises luules pilkab ta Praha kõrgklassi.

1871. aastal saadeti ta riigist välja ning järgnenud aastatel reisis ta Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Ungaris, Kreekas ja Egiptuses.

Ta oli alkohoolik ja elas kogu oma elu viletsuses.

Tšiili nobelist Pablo Neruda võttis oma pseudonüümi Jan Neruda auks.


Raio Piiroja

Raio Piiroja (sündinud 11. juulil 1979 Pärnus) on endine Eesti jalgpallikoondise jalgpallur ning praegune ettevõtja ja kalur.

26. novembril 2017 teatati, et Piirojast saab Pärnu JK president.


Asfalt

Asfalt (kreeka keeles άσφαλτος asphaltos 'mäepigi'), maalikunstis pigmendina kannab ka nimetust bituumen (ladina keeles bitumen sõnadest bix humina 'maavaik', 'maatõrv'), on pruunikasmusta värvusega pigitaoline viskoosne looduslik orgaaniline ühend. Koosneb peamiselt süsivesinikest.

Mõned käsitlused eristavad looduslikku asfalti, milles moodustavad keeruka segu nii mineraalne kui orgaaniline osis, bituumenist, mis on asfaldi orgaanilisi asineid sisaldav komponent.

Värvainete indeksis kannab asfalt nime NBk6 (Natural Black 6).


Kohila

Kohila on alev Rapla maakonnas Keila jõe alles, Kohila valla halduskeskus. Tallinna piirini on Kohilast 27 km ja Raplani 20 km.

Kohila territooriumi jäävad Kohila mõisa ja Tohisoo mõisa peahoone. Viimases asub Kohila Kunstide Kool ning samasse mõisaparki on rajatud ka keraamikakoda ning mõisa viinaköögi hoones tegutseb Tohi Distillery. Kohila mõisahoones tegutseb aga Kohila Mõisakool.

Kohilas tegutsevad noortekeskus ja noortevolikogu. Tegutsevad ka mitmed kultuuri ja käsitööga seotud ühingud, ühendused ja seltsid.

Enamik Kohila poode asub Vabaduse tänaval. Kohila alevis on palju parke. Vaatamist väärt on ka endine Kohila vesiveski, kus praegu töötab baar. Kohilas on olemas kohalik tervisekeskus, kiirabi (Pärnu Haigla SA Kohila kiirabi), tuletõrje (Raplamaa päästeteenistuse Kohila tugikomando) ja politsei (Lääne politseiprefektuur Rapla politseijaoskonna Kohila konstaablipunkt). Alevi serval paikneb EAÕK Angerja Issanda Taevaminemise kirik.

Piirkonna suurim tööandja oli pikka aega Kohila paberivabrik. Tänapäeval on selleks Kohila Vineer.


Muumia

Muumia on konserveerunud surnukeha.

Sõna pärineb ilmselt pärsiakeelsest asfalti või bituumenit tähistavast sõnast mūmuiya. Sõnatüvi mūm tähendab vaha.

Surnukehad on säilinud kas konserveerimise tõttu (palsameerimine) või on nad konserveerunud tänu erilisele keskkonnale (kuivamine kuumas liivas või kõrgmäestikus, äkiline külmumine või sohu uppumine).

Surnukehad palsameeritakse peamiselt rituaalsetel eesmärkidel, kuid mitte ainult. Vanas Egiptuses oli laialt levinud loomade palsameerimine ja Egiptusest on leitud üle miljoni loomamuumia, kellest paljud on kassid. Kuid egiptlased palsameerisid teisigi loomi, isegi krokodille.

Jõukad inimesed lasid Vanas Egiptuses kemikaalidega töödeldud surnukeha mässida kangaribadesse, mille kihtide vahele määriti vaike, vaha, tõrva ja/või bituumenit. Vaeseid surnuid ei mähitud kangasse.

Tuntuim uusaegne muumia valmistati Vladimir Leninist. See asub Moskvas Lenini mausoleumis.

Muumiatest saab võtta DNA proove. Sellest on olnud hindamatut kasu Vana-Egiptuse ajaloo väljaselgitamisel, sest Egiptuse kuningate ja nende pereliikmete muumiad on sageli säilinud koos mitmesuguste juurdekuuluvate tekstide ja joonistega ning nii on võimalik kindlaks teha nende täpne omavaheline sugulus.


Santa Cruzi saar (California)

Santa Cruz on saar Vaikses ookeanis, üks Kanalisaartest.

Pindala 249 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 730 meetrit.

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.


Santa Cruzi saar

Santa Cruzi saari on maailmas mitu: Santa Cruz on üks Kanalisaartest Californias. Santa Cruz on üks Galápagose saartest. Santa Cruz on Ndeni saare nimevariant. Santa Cruzi saared on saarestik Saalomoni Saarte Temotu provintsis, peasaar on Ndeni.


Mumio

Mumio on Kesk-Aasia mäestikes leiduv mäevaha, mägivaik ehk mägipalsam, mille koostisse kuulub nii anorgaanilisi kui ka orgaanilisi aineid. Mumio tekkeprotsess on teadmata, kuid hüpoteetiliselt on tegemist lateksit ja/või vaiku sisaldavate taimematerjalide sajanditepikkuse kõdunemisprotsessi produktiga. Puhas mumio on musta või tumepruuni värvi vees täielikult lahustuv aine. Seda kasutatakse rahvameditsiinis mitmesuguste krooniliste haiguste (sealhulgas seedimishäirete, neeruprobleemide, allergia, astma, günekoloogiliste haiguste, vaevaliselt paranevate haavade-haavandite korral) ja äkiliste vaevuste (luumurd, migreen, gripp) leevendajana.

Kasutamiseks lahustatakse mumio soojas vees (näiteks 2-3 grammi klaasitäie vee kohta) või segatakse meega ja tarvitatakse seespidiselt mitte üle 0,2 grammi ööpäevas. Haava serva võib niisutada mumiolahusesse kastetud vatiga.

Suhkru- ja südamehaigetel ning ka teiste kroonilise haiguste tõttu sünteetilisi ravimed võtvatel inimestel ei soovitata mumioga ise end ravima hakata, sest ravimitel ja mumiol võivad olla ootamatud koosmõjud.


Keha

Keha ehk füüsikaline keha on materiaalne (aineline) objekt, millel on mass ning enamasti ka mõõtmed (maht) ja piirpind, mis määrab keha kuju. Keha võib olla tahke, vedel (näiteks veepiisk) või gaasiline (näiteks taevakeha Päike).

Keha mõistet kasutatakse peamiselt teoreetilistes ainekäsitlustes, kus pole vaja arvestada objekti sisemiste eriomadustega. Kui jäetakse arvestamata keha mõõtmed, siis on tegemist punktmassiga. Klassikalises mehaanikas (sh tugevusõpetuses) vaadeldakse keha sageli koosnevana punktmassidest ja siis on keha punktmasside mehaaniline süsteem.

Uusaegse loodusteaduse tekkimise ajal (17. saj algupoolel) kirjeldas René Descartes keha kui puht geomeetrilist objekti, mis on määratletud ainult oma mahu ja kujuga. Kehadevaheline mõju pidi avalduma otsese kokkupuute, nt löögi kaudu. Isaac Newton defineeris oma mehaanikas keha kui aineosakeste piiritletud hulka. Taevakehade liikumise ja üldse kehadevaheliste mõjude – jõudude – uurimisel samastas ta keha selle massiga. Kui mehaanika uurimisvaldkond laienes tahkistelt ka vedelikele ja gaasidele, avardus ühtlasi keha mõiste.


Surm Veneetsias

"Surm Veneetsias" on Thomas Manni novell, mis ilmus 1912. aastal pealkirjaga "Der Tod in Venedig".

Teost peetakse sageli Manni üheks tuntumaks lühijutustuseks.


Keha (täpsustus)

"Keha" on mitmetähenduslik sõna.

Keha on füüsikas ja teoreetilises mehaanikas ruumiline kujund, mida iseloomustavad mõõtmed ja mass. Keha on tugevusõpetuses üksteisele piiramatult lähedal olevatest osakestest moodustunud materiaalne kogum. Keha on matemaatikas kolmemõõtmeline kujund, mida saab iseloomustada piirpindadega. Keha on looma, sealhulgas inimese (Inimkeha) organism kui füüsiline objekt. Keha on mõne elundi keskmine paksem osa. Keha on kangakudumise juures kasutatav riist.


Pöörlemine

Pöörlemine ehk pöördliikumine on keha ainepunktide ringliikumine ümber kehaga seotud kahe ainepunkti. Neid punkte ühendavat sirget nimetatakse pöörlemisteljeks. Tasandil saab keha pöörelda ümber mõne selle tasandi punkti.

Pöörlemine on absoluutselt jäiga keha üks kõige lihtsamaid liikumisi. Jäiga keha pöörlemisel ümber liikumatu telje on keha kõigi punktide liikumisteed paralleelsetel tasanditel paiknevad ringjooned, mille keskpunktid asetsevad nende tasanditega ristuval liikumatul sirgel – pöörlemisteljel. Kuigi tavaliselt käsitletakse selliseid pöörlemisi, mille korral pöörlemistelg läbib keha keskpunkti, ei pea pöörlemistelg üldsegi keha läbima.

Pöörlemist tuleb eristada tiirlemisest ehk liikumisest mööda suletud joont. Näiteks Maa pöörleb ümber oma telje, kuid tiirleb ümber Päikese.

Pöörlemise teooriat rakendatakse taevamehaanikas, ballistikas ning güroskoopide, mehhanismide ja muude seadmete väljatöötamisel.

Pöörlemisel on perioodiks aeg, mille jooksul keha teeb ühe täispöörde ehk läbib pöördenurga 2π rad ümber pöörlemistelje.


Keha tasakaal

Keha tasakaal on mõiste teoreetilisest mehaanikast, mis tähendab olukorda, kus keha on vaadeldava taustsüsteemi suhtes paigal või liigub ühtlaselt ja sirgjooneliselt.


Ristkülik

Ristkülik on tasandiline nelinurk, mille kõik nurgad on täisnurgad.

Ristküliku vastasküljed on omavahel paralleelsed.

Kui tähistada ühe külje pikkus tähega a ning selle kõrval asetsev külje pikkus tähega b, siis ristküliku ümbermõõt on arvutatav valemiga P=2 \cdot (a+b)

ning ristküliku pindala valemiga S=a \cdot b


Rike (geoloogia)

Rike on katkestus kivimkeha pidevuses.

Rikked tekivad väga mitmesugustel põhjustel. Enamasti on tegemist ühe kivimkeha liikumisega teise suhtes, mille tõttu tekivad kivimeis pinged, mis lahenevad rikete tekke läbi. Enamasti on rike kaht kivimkeha lahutav pind, mida nimetatakse ka rikkevööndiks.

Rikked jagunevad lõhedeks ning murranguteks. Lõhe korral on kivimkehad kahel pool lõhet liikunud lõhepinna suhtes mitteparalleelselt. Murrangu puhul on toimunud liikumine paralleelne murrangupinnaga.


Rike

Sõnal "rike" on mitu tähendust.

Rike ehk rikkisolek on masina seisund. Rike on katkestus kivimkeha pidevuses.

Rike oli Slesvigi ja Roskilde piiskop.


Lainepikkus

Lainepikkuseks nimetatakse füüsikas kaugust kahe teineteisele lähima samas faasis võnkuva punkti vahel. Siinuslaines on lainepikkuseks näiteks vahemaa kahe lähima laineharja või lainenõo vahel.

Lainepikkust tähistatakse kreeka tähega \lambda (lambda).

Helilainete puhul on levimiskiiruseks helikiirus (õhus umbes 330 \;\text{m/s}). Elektromagnetlaine levib vaakumis valguse kiirusega c = 299\,792\,458 \; \text{m/s}.

Näiteks mikrolaineahjus kasutatakse mikrolaineid sagedusega 2,455 GHz, seega lainepikkus \lambda = \frac{299\,792\,458}{2,455 \cdot 10^{9}}=0,122 \;\text{m}\approx 12\;\text{cm}.


Lõhe (geoloogia)

Lõhe on rike kivimeis, kus kaks kivimkeha on teineteisest eemaldunud.

Erinevalt murrangust ei ole lõhe puhul tegemisikest ning fluididest mineraalide väljakristalliseerumise teel lõhetäited, mis koosnevad sageli hästi väljakujunenud morfoloogiaga kristallidest, mistõttu pakuvad nad huvi gemmoloogidele ning mineraalide kollektsioneerijatele.

Mõnikord võivad lõhetäited pakkuda huvi ka maavarade esinemispaigana.


Tambet Seling

Tambet Seling (sündinud 15. veebruar 1980 Pärnu) on eesti näitleja.

2003. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 4. lennus.

2003. aastast töötab Endla teatris näitlejana.


Saue küla

Saue on küla Harju maakonnas Saku vallas.

1976. aastast kandis küla nime Kanama. 2014. aastal võeti taas ametlikult kasutusele varasem nimi Saue.


Tammejärve

Tammejärve oli küla Harju maakonnas Saku vallas. Ta asus Raku järve ja Tallinna–Rapla–Türi maantee vahelisel alal.

2019. aastal liideti küla asustatud kagunurk Luige alevikuga ning ülejäänud asustamata osa Männiku küla ja Kangru alevikuga.


Tõdva

Tõdva on küla Harju maakonnas Saku vallas.

Küla on kuulunud Hageri kihelkonda.

Tõdva on saanud nime Tödwenite suguvõsa järgi.


Roobuka

Roobuka on küla Harju maakonnas Saku vallas.

Kiisa alevikust lahutab Roobuka küla Keila jõgi, mille ääres asub ka Roobuka paistiik.

Külas on Roobuka raudteepeatus.


Vabad kunstid

Vabad kunstid ehk seitse vaba kunsti (ladina keeles [septem] artes liberales) on keskajal välja kujunenud hariduse omandamise süsteem, mille juured on juba antiikajas.

Nii antiikajal kui ka keskajal oli kõrgema hariduse omandamine ühiskonna eliidi ehk vabade meeste tegevusala. Dialoogis "Politeia" räägib Platon vabade meeste haridusest ning nimetab tähtsuse järjekorras selle osi: aritmeetika, geomeetria (planimeetria, stereomeetria), astronoomia, harmoonia, dialektika. Sellist valdkondade valikut võib pidada aluseks ka vabade kunstide traditsioonile.

Vabu kunste vastandati käsitöökunstidele (artes mechanicae, vanakreeka keeles poietikē technē), millega tegelesid käsitöölised, põllupidajad ja karjakasvatajad.


Ravenclaw

Ravenclaw on üks Sigatüüka majadest raamatus "Harry Potter".

Ravenclaw väärtustab intelligentsi, tarkust ja nutikust. Need on ka selle maja tunnused. Ravenclaw maja sümbol on kotkas, värvideks sinine ja pronks. Ravenclaw' majavanem on praeguse seisuga Filius Flitwick. Maja vaim on Hall Daam. Selle maja suurim nõid ja asutaja oli Rowena Ravenclaw. Selle maja element on õhk. Puhketoad asuvad Ravenclaw' tornis. Torn ise asub koolis läänes. Et pääseda Ravenclawi puhkeruumi, tuleb lahendada mõistatus, mille sissekäik sulle annab. Raamatutes on päris harva mainitud Ravenclaw õpilasi. Tuntumad neist peaksid olema Padma Patil, kes on Harry klassiõde ja Parvati kaksikõde, Cho Chang, kes on Harry endine tüdruksõber ja Luna Lovegood, kes on Harryst aasta noorem ja võitles koos temaga viienda raamatu lõpus Ministeeriumis. Ravenclaw' teiseks omaduseks pidi olema ilu. Rowena pidi olema haldjas. Ravenclawlased on mainitult ilusad, ja neil on edu suhetes.(Välja arvatud Luna Lovegood.)


Side (teoreetiline mehaanika)

Sidemeks nimetatakse teoreetilises mehaanikas keha liikumist kitsendavaid tingimusi. Tavaliselt moodustab sideme mingi teine keha.

Side on idealiseeritud mõiste teoreetilises käsitluses ning pole praktikas täielikult realiseeritav.


Vaba keha

Vaba keha on teoreetilises mehaanikas keha, mis saab vastavalt jõu suunale oma asukohta ruumis vabalt muuta. Vaba keha on tasakaalus siis, kui talle mõjub tasakaalus olev jõusüsteem või talle ei mõju ühtegi jõudu.


Kinemaatika

Kinemaatika (kreeka kinēma 'liigutus, liikumine') on mehaanika osa, mis tegeleb keha või masspunkti liikumise matemaatilise kirjeldamisega, käsitlemata liikumise põhjusi ega massi (neid käsitleb dünaamika). Selleks kasutatakse liikumisvõrrandeid.

Kinemaatika üheks põhimõisteks ja põhiliseks suuruseks on aeg. See koosneb hetkedest.

Kinemaatika jaguneb jäiga keha kinemaatikaks ja deformeeruva keskkonna kinemaatikaks.


Upanišadid

Upanišadid (sanskriti keeles upaniṣad) on veedakirjanduse ehk šruti osa ning brahmanismis, hinduismis ja vedaantas pühakirjad.


Anateksis

Anateksis on kivimite osaline sulamine.

Anateksise all mõistetakse nii protsessi kui ka selle tulemust. Anateksise tagajärjel moodustunud kivimit nimetatakse migmatiidiks.

Et kivimid ei sula ühtlaselt, vaid kõigepealt hakkab sulama ränirikkam ja heledam komponent, siis koosnevad ka migmatiidid heledamast osast ehk leukosoomist (tardkivim) ning tumedamast osast ehk melanosoomist, milleks on tavaliselt kõrge moondeastme kivim, näiteks gneiss.

Anateksist saab käsitleda kui moondekivimite muutumist magmaks, mis on poolel teel seisma jäänud.

Selline kivimite osaline sulamine toimub mitmekümne kilomeetri sügavusel maakoores. Graniidi anateksis toimub näiteks 15–30 km sügavusel, kus rõhk on 0,5–1 GPa ja temperatuur vähemalt 650 °C.

Orogeneesi ehk mäestike tekke käigus võib see toimuda väiksematel sügavustel ja temperatuuridel, kui kivimid on allutatud suuremale rõhule, ja nii kohtab anateksist mäestikes, näiteks Himaalajas ja Alpides.


Süllogism

Süllogismi mõiste tuleb kreeka keelest syllogismos ja selle tähendus on järeldus.

Süllogismi kui loogilise mõttetehnika võttis esimesena kasutusele Aristoteles.

Süllogism on deduktiivne mõttetehnika.


Süllogistika

Süllogistika (kreeka syllogistikos) tähendab järeldusõpetus.

Süllogistika kui filosoofia ja loogika alusmõiste võttis kasutusele Aristoteles.


Brahma päev

Brahma päev on hinduismi ajaühik, mis kestab 4 320 000 000 surelikku aastat.

See on ajastu (2160 miljonit aastat), mille jooksul Brahma loob ainelise maailma, olles looduse viljastavaks ja loovaks jõuks. Selle ajastu lõpul maailm hävitatakse tule ja veega, seejärel saabub Brahmā öö, mis kestab sama kaua.

MAHAKALPA ehk Suur Ajastu – Sajand ( Brahma 100 aastat) 311 040 000 000 000 aastat. Brahma aasta on ringjoonele kraadidena paigutatud 360 päeva ja ööd.


Džainism

Džainism (sanskriti sõnast jina ('võitja')) on India usund ja filosoofiakoolkond. Kujunes lõplikult välja üheaegselt budismiga Vārdhamāna Mahāvīra (599 eKr – 527 eKr) juhtimisel protestina brahmanistliku preesterkonna, kastisüsteemi ja ohvrirituaalide vastu.

Džainism säilitas aga rea brahmanistlikke põhimõisteid, nagu näiteks karma ja hingede rändamine. Džainismi dualistliku filosoofia järgi on hinge (dživa) eesmärgiks vabanemine (mokša) materiaalse keha itkest, mis toimub individuaalse, st ilma jumala abita, eetilise enesetäiustumise teel, milles tähtis osa on askeesil. Et kõiki esemeid ja olendeid hingestatuks peetakse, rõhutab džainism ahinsa põhimõttele, millest tuleneb taimetoitluse nõue.

Budismiga seob džainismi veel usukoguduse sangha ja kolme kalliskivi (õige vaade, õige eluviis ja õige teadmine) olemasolu. Ka eksisteerivad džainismis sansaara ja nirvaana mõisted. Budismi bodhisattva on võrreldav džainismi vabanenute (tīrthankāra) ideaaliga. Legendid Mahāvīrast on samuti üsna sarnased Buddha legendidega.

Džainism levis Indias eriti I aastatuhande II poolel, avaldades märgatavat mõju kunstile ja eetikale. Tähelepanuväärne on maailmas esimese modaalse loogika süsteemi – sjadvaada – tekkimine samal ajal. 12. sajandil aga algas džainismi langus. 21. sajandi alguses oli džainasid umbes 4,4 miljonit, sealhulgas 4,2 miljonit Indias.


Punktkoormus

Punktkoormus on teoreetilises mehaanikas kasutatav idealiseering, mis kujutab endast keha ühte punkti rakendatud jõudu.


Adžiivika

Adžiivika (sanskriti keeles ājīvika, paali keeles ājīvaka 'eluviis') oli 1. aastatuhande keskpaigas eKr Indias alguse saanud rändõpetlaste (śramanate) koolkond. Selle rajajaks peetakse Gosāla Maskarīputrat (paali keeles Makkhali Gosāla; suri umbes 484 eKr), kes oli Mahāvīra kaaslane u 6 aastat, kuni lõi oma õpetuse.

Erinevalt budismist, džainismist kui ka brahmanistlikest koolkondadest, kus oluliseks peetakse inimese enda jõupingutusi, järgisid adžiivika pooldajad oma õpetustes determinismi ja fatalismi põhimõtteid (sanskriti keeles niyati 'saatus'). Teada on karmid reeglid adžiivikasse astumiseks, askees jpm.


Kehade süsteemi sisejõud

Kehade süsteemi sisejõud ehk süsteemi sisejõud on teoreetilises mehaanikas kehade süsteemi kuuluvate osade vahelised jõud.


Chāndogya-upaniṣad

Chāndogya-upanišad on üks upanišadidest.

Chāndogya-upanišad'i VI osas leidub väga sageli tsiteeritud lõik upanišadide filosoofilise mõtlemise kohta. Seal esitatakse järgmised seisukohad. Muutumine seisneb kõnepruugis, nimeandmises, mis on selgeks osutuseks, et nimi ja nimega tähistatu on mõtteliselt selgelt eristatud. Muutuva kuju ja püsiva olemuse vahel on vahe, näiteks saab savist ja rauast teha erinevaid asju, kuid savi ja raua olemus jääb seejuures muutumatuks. Olematusest ei saa midagi tekkida, midagi saab tekkida ainult olemisest.

Eesti keeles on katkendid Chāndogya-upanišadist ilmunud raamatus "Valik upanišade" (Loomingu Raamatukogu, 2008, 7/8) Martti Kalda tõlkes.


Ahinsa

Ahinsa ehk mittekahjustamine või mittevaenulikkus (ss ahimsa; sanskriti ahiṃsā, sõna hiṃsā eitus) on joogas, džainismis, budismis ja teistes India päritolu õpetustes käitumisreegel, mis seisneb kõigi olendite mitte mingil moel, ajal, kohas ja tingimustes kahjustamises. Tavakeeles vägivaldsusetuse tähenduses.

Patanjali jooga-suutrates ("Patañjala sūtrani") (II 30.) on see astanga jooga kahes esimeses osas (yama ja niyama) äratoodud kümnest käitumisreeglist esimene. Vahetu kommentaar "Vyasa Bhasya" lisab, et kõik teised käitumisreeglid (ettekirjutised) tulenevad sellest. II.35 suutra toob ära selle tulemuse: mittekahjustamises kinnistumisel kaob ta juuresolekul (läheduses) vaenulikkus. (Näiteks koer ei hakka kassi taga ajama.)

Mohandas Gandhi rakendas seda põhimõtet poliitilises võitluses.


Geoloogivasar

Geoloogivasar on spetsiaalse ehituse ning disainiga vasar, mis on suurema osa geoloogide põhiline töövahend välitingimustes.

Traditsiooniliselt nimetatakse seda tööriista eesti keeles just vasaraks, mitte haamriks.

Vasaral on üks lame ots nagu tavalisel haamril või vasaral. Seda kasutatakse peamiselt kivide purustamiseks, et otsida näiteks kivistisi või saada värsket murenemata murdepinda, millelt uurida kivimite mineraloogilist koostist. Kivimite mineraalse koostise uurimiseks kasutavad geoloogid teist tüüpilist välitingimustes kaasaskantavat töövahendit luupi. Vasara peenemat otsa kasutatakse mitmel erineval otstarbel, peamiselt kivimite puhastamiseks taimestikust, setteist vms; kildaliste ja kihiliste kivimite paljandist lahti kangutamiseks jne.

Geoloogivasara nii vars kui ka pea, koosneb ühest tükist. See on vajalik, et vasar oleks piisavalt vastupidav, et taluda lööke vastu kõvasid kivimeid. Paljud geoloogid siiski ei kasuta spetsiaalset geoloogi vasarat, vaid suvalist haamrit, mis on enamasti samuti oma ülesannete kõrgusel, kuid nende puuduseks on reeglina just väiksem vastupidavus.

Vasar kaalub enamasti 0,5...1,5 kg. See on kompromisslahenduseks, sest kergemast vasarast poleks mingit kasu (purustusjõud sõltub peamiselt vasara kaalust) ning raskemat vasarat on välitingimustes tüütu kaasas kanda. Niinimetatud kõva kivi geoloogid eelistavad üldiselt raskemaid vasaraid.

Vasarat kasutatakse tihti ka mõõtkavana fotodel.


Bhagavadgītā

"Bhagavadgītā" (sanskriti keeles 'Isanda laul'), tuntud ka lühendnimega "Gita", on hinduistlik pühakiri, mida tunnustavad kõik hinduismi peamised suunad.

"Bhagavadgītā" on eepose "Mahābhārata" osa, kuid seda käsitletakse sageli eraldiseisva religioosse tekstina. Ülesehituselt on "Gita" dialoog sõdalase Ardžuna ning Krišna vahel, kes ilmutab ennast ülima jumaluse ja absoluudina. "Bhagavadgītā" moodustab 18 peatükki "Mahābhārata" kuuendast raamatust "Bhîshmaparvanist" ('Bhîshma raamatust').


Mälu

Mälu on (organismi) võime salvestada, säilitada ja taasesitada informatsiooni, ehk ka võime kasutada kogemusi. Mälu parandavaid tehnikaid nimetatakse mnemoonikateks.

Mälu ilmneb kõigil elu evolutsiooni etappidel, kuid on saavutanud suurima keerukuse inimese puhul.

Selgroogsete loomade mälu anatoomiliseks substraadiks peetakse tänapäeval ajukoort ja neurogliiat.


Kontaktpind

Kontaktpind on teoreetilises mehaanikas seesmine side, mis annab edasi selle pinnaga ristsuunalist sisejõudu, mis esineb survejõuna.


Võnkumine

Võnkumine ehk võnkliikumine ehk ostsillatsioon on ajas toimuv mingi omaduse korduv hälve tasakaaluolekust, aga ka muutumine kahe või enama oleku vahel. Muutuvaks (võnkuvaks) omaduseks võib olla keha asendit määrav koordinaat (näiteks pendli korral), keskkonna rõhk (näiteks helirõhk), elektripinge (vahelduvvoolu korral), väljatugevus (elektromagnetlaine korral), heledus (näiteks muutlik täht) vms.

Mitmesugustel füüsikalistel võnkumistel on palju ühiseid seaduspärasusi lainetega. Nende seaduspärasuste uurimine kuulub võnkumiste ja lainete teooria valdkonda. Laineks nimetatakse võnkumise levimisprotsessi ruumis. Vaadeldes mingi keskkonna üksikut punkti, milles laine levib, toimub selles punktis füüsikalise suuruse perioodiline muutumine ehk võnkumine. Lainete põhimõtteline eripära seisneb selles, et nende levimisega kaasneb energia ülekanne.


Ruumiline kujund

Ruumiline kujund on elementaargeomeetrias geomeetriline kujund, mille kõik punktid ei asetse ühel tasandil. Ruumiline kujund on näiteks kuup.


Vukovar

Vukovar on linn Horvaatia idaosas, Vukovari-Srijemi maakonna keskus. Asub Doonau paremal kaldal Vuka jõe suudmes. Vukovar on Horvaatia suurim jõesadam ning 2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas linna halduspiirkonnas 27 683 inimest.


I Riigivolikogu

Riigivolikogu I koosseis valiti 24. ja 25. veebruaril 1938. Valitsust toetava Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaadid said 54 saadikukohta, opositsioon 26 kohta. Hiljem läksid veel 10 opositsiooni saadikut Rahvarindesse üle. I Riigivolikogu koos I Riiginõukoguga moodustas Riigikogu Üldkoosoleku I koosseisu, mida juhatas Riigivolikogu esimees.

Kuna igast valimisringkonnast valiti ainult üks liige, siis puudus tal Riigivolikogu koosseisust väljalangemise korral asendaja. Sel juhul tuli korraldada täiendav Riigikogu valimine. Need toimusid: Riigivolikogu täiendav valimine 9. valimisringkonnas 1.–2. oktoober 1939 (Valimiste Peakomitee 5.09.1939 otsus – RT 1939, 76, 609). Põhjuseks Aleksander Abeni väljalangemine Riigivolikogu koosseisust Riigivolikogu juhatuse otsusega 26. august 1939. Valituks osutus Aleksander Jõeäär. Riigivolikogu täiendav valimine 74. valimisringkonnas 28.–29. jaanuar 1940 (Valimiste peakomitee 3.01.1940 otsus – RT 1940, 3, 14). Põhjuseks Karl Selteri väljalangemine Riigivolikogu koosseisust Riigivolikogu juhatuse otsusega 29.11.1939. Valituks osutus Voldemar Jaanus (Valimiste peakomitee 10.02.1940 otsus – RT 1940, 13, 109).


Kõnnumaa

Kõnnumaa (ka kõnd ja puustusmaa) on maa-ala, mille floora ja fauna on inimtegevusest puutumata.

Kaitseala, mis asub vastaval territooriumil, nimetatakse kõnnu(maa)kaitsealaks.


Andrejs Pumpurs

Andrejs Pumpurs (22. september 1841 – 6. juuli 1902) oli läti kirjanik, läti rahvuseepose "Lāčplēsis" ("Karutapja") autor.


Schiermonnikoog

Schiermonnikoog on saar ja kohalik omavalitsus Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile.

Saar on 16 km pikk ja 4 km lai. Selle pindala 40 km². Saar on madal.

Saarel asub üks küla ja see kannab saarega sama nime.

2017. aasta seisuga elas saarel 947 inimest. Aastas külastab saart kuni 300 tuhat inimest.


The Nymph

The Nymph on Eesti alternatiivrokkbänd, mis moodustati 2003. aastal Keilas.

Debüütalbum "The Nymph" ilmus 1. augustil 2008.


USS Enterprise (NCC-1701-D)

Enterprise-D on galaktikaklassi laev ja viies Föderatsiooni tähelaev Star Treki universumis, mis kannab nime Enterprise. Enterprise-D on tähelaevastiku lipulaev. Komandöriks on kapten Jean-Luc Picard suurema osa laeva teenistuses.

Star Treki põlvkondade ajal hävitati pärast õdede Durase laevaga laeva stardrive-sektsioon ja taldrikusektsioon maandus planeedi Veridian III pinnale ning tuli sellest loobuda, mille tagajärjel see oli hävitatud.


Mga jõgi

Mga on jõgi Venemaal. Voolab ülemjooksul edelasse, alamjooksul valdavalt loodesse. Suubub vasakult Neevasse. Pikkus 77 km. Jõe ääres asub Mga alev.


Hindukuš

Hindukuš on mäestik Aasia keskosas. Kulgeb kirde-edela sihis. Kirdeosas külgneb Pamiiri, Karakorami ja Himaalajaga. Kõrgus kuni 7690 meetrit (Tirich Mir).


Seini saar

Sein on saar Atlandi ookeanis. Pindala 58 hektarit. Saar on madal, kõrgus kuni 6 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.


Rakvere Reaalkool

Rakvere Reaalkool, endine Rakvere Reaalgümnaasium ja Rakvere 3. Keskkool, on Lääne-Viru maakonnas Rakveres asuv üldhariduskool.


Doku Umarov

Doku Umarov (ka Dokka Umarov ja Abu Usman; 13. aprill 1964 – 7. september 2013) oli Tšetšeenia sõjaväelane, isehakanud Kaukaasia Emiraadi emiir ja endine Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi president. Ta sai presidendiametisse pärast eelmise presidendi Abdul-Halim Sadulajevi tapmist Vene eriüksuste poolt 17. juulil 2006.

Umarov on eitanud oma osalust terrorirünnakutes ja kritiseerinud Šamil Bassajevit. Samas on ta lubanud laiendada sõjategevust ja rünnata sõjaväelisi ja politseisihtmärke Venemaal.

31. oktoobril 2007 tegi ta avalduse, milles kuulutas välja Kaukaasia Emiraadi, mis hõlmab kõik Venemaa Kaukaasia vabariigid.

1. augustil 2010 teatas ta, et astub tagasi. Uueks emiiriks nimetas ta Aslambek Vadalovi.

4. augustil 2010 lükkas ta teate oma tagasiastumisest ümber.

Augustis teatasid rahulolematud välikomandörid Vadalov, Gakajev ja Gazijev, et ei allu enam Umarovile. Septembri lõpus otsustas Umarov, et neil tuleb šariaadikohtu ette astuda. Oktoobris valisid vastalised välikomandörid Gakajevi oma uueks juhiks.

24. jaanuaril 2011 tekitas enesetaputerrorist pommiplahvatuse Moskvas Domodedovo lennujaamas, milles hukkus 35 inimest. Kavkaz Centre'i kodulehele veebruaris üles riputatud videos võttis selle terroriakti eest vastutuse enda peale Doku Umarov.


Māzandarāni provints

Māzandarāni provints 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb põhjas Kaspia merega.

Provintsi lõunapiiril asub Iraani kõrgeim mägi Damāvand.


Everybody

"Everybody" oli Eesti eurolaul, mis saavutas 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esikoha. Autorid olid Ivar Must (viis) ja Maian Kärmas (sõnad). Laul oli inglise keeles ning seda esitasid Tanel Padar, Dave Benton ja 2XL. Lugu esitati Eurovisiooni lauluvõistlusel kahekümnendana; enne Eestit oli laval Saksamaa laul "Wer Liebe Lebt", mida esitas Michelle, järgnes Malta laul "Another Summer Night" Fabrizio Faniello esituses.

"Everybody" sai 198 punkti, teise koha pälvis 177 punktiga Taani. Laulu sõnad räägivad peole kutsumisest ja rõõmsast tujust, olenemata nädalapäevast (duett laulab "every night's a Friday night", eesti keeles "iga õhtu on reede õhtu").

Lauluvõistluse fännid on kesise edetabelimenu tõttu pidanud "Everybodyt" üheks nõrgemaks võitjalauluks, samuti on "Everybody" üks ootamatumaid võite Eurovisioonil, kuna hääletusedetabelites ega kihlveokontorites sellele edu ei ennustatud. Teisalt on Eesti võidulaul mitmel põhjusel silmapaistev: üks lauljatest, Dave Benton, oli vanim esikoha saanud osaleja (oli esituse ajal 49-aastane). Samuti oli see esimene Eurovisiooni võidulaul, mida esitas tumedanahaline laulja, ning Eesti oli esimene endistest Nõukogude Liidu liiduvabariikidest, kes võitis Eurovisiooni.

Eestile andis maksimumi, 12 punkti, kokku 9 riiki (Holland, Prantsusmaa, Türgi, Suurbritannia, Malta, Kreeka, Läti, Leedu ja Sloveenia). Sellest hoolimata jäi laulu menu tagasihoidlikuks, lugu figureeris vaid ühe nädala Saksamaa singlimüügi edetabelis Top 100, mõnevõrra kauem aga Rootsi raadiote edetabelites.

Nii nagu varasemagi Eestit esindanud kontrastse dueti "Kaelakee hääle" puhul, selgusid ka selle laulu solistid juhuste läbi. Laulu tellis helilooja Ivar Mustalt esmalt hoopis estraadiansambel Laine, kes kogunes isegi stuudiosse lugu salvestama. Laul pidi kõlama eesti keeles Maian Kärmase tekstile. Töö jäi siiski katki ning Must asus uusi esitajaid otsima. Nimesid on ajakirjanduses vähe avaldatud, ent Õhtulehe andmetel tehti enne Padarit ja Bentonit pakkumine Lea Liitmaale ja Kaire Vilgatsile. Kärmas kirjutas pärast lõplike solistide selgumist uue, ingliskeelse teksti, millega salvestasid laulu Padar ja Benton. Eestikeelse teksti refräänis oli fraas "Sügavale, sügavale südames..." (fraasi "Come on, everybody, let`s sing along..." asemel).

Laulust on teinud kaveri Maarja-Liis Ilus.


Ole Nydahl

Ole Nydahl (sündinud 19. märtsil 1941 Kopenhaagenis) on tuntud lääne budist, laama, XVI Karmapa õpilane ja lääne-maailmas tunnustatud budismi propageerija ja õpetaja. Ole Nydahli esimene guru oli Lopon Tsechu Rinpoche kagjü koolkonnast. Vastavalt Ole Nydahli enda väidetele kohtas ta XVI Karmapad Rangjung Rigpe Dorjed oma naise Hannah Nydahliga esimest korda 1969. aasta detsembris ning nad olid tema esimesed õpilased läänemaailmast.


Lõpe

Lõpe

Lõpe, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Lõpe, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lõpe, küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Lõpe, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas


Sookatse

Sookatse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Külas püsielanikke ei ole.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.


Paimvere

Paimvere on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Kohalik hääldus on Paimre, Paimbvere, Paimvere või Paimbre. Varem kandis küla Paimpere nime.

Külas asub muinsuskaitsealune Hiiekoht.


Oidrema

Oidrema (ka Oidremaa) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Külas asub ohvriallikas Seaallikas.


Võrungi

Võrungi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.


Õepa

Õepa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Õepa küla territooriumil asub Lavassaare järv.

Külas asub ohvrikivi.


Rabavere

Rabavere on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.


Pikavere (Lääneranna)

Pikavere on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Külas asub kultuurimälestisena arvele võetud Pikavere vennastekoguduse palvemaja.

Silma paistavad kiviaiad, mis on muinsuskaitse all.


Emmu

Emmu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.


Võitra

Võitra on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.


Jänistvere

Jänistvere on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Jänistvere on väike küla, kus on säilinud vana katkuaegne surnuaed raba ääres, see on Põhjasõja-eelne. Külas tegeletakse palju talupidamisega: on lüpsifarm, lihaveised, lambakasvatustalu. Noored on aktiivsed, on ka palju lapsi, enamik peresid on lasterohked.

Küla piirneb Irta külaga, nii et olemasolevad töökojad on juba Irtas. Vanasti oli kahe küla vahel põllumaa, praeguseks on kõik kolhoosiaegseid ehitisi täis ehitatud.

Varem oli küla ringikujuline, keskel oli tühi vain. Nüüd on osa talusid kadunud ja ringikujuline struktuur enam ei paista.

Erinevalt endise Koonga vallale omastest kiviaedadest on Jänistveres aiad raudkividest.


Veltsa

Veltsa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.


Ännikse

Ännikse (Hennekesten) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.

Küla on esimest korda mainitud 15. sajandi alguses. Ajalooliselt on Ännikse küla kuulunud Varbla kihelkonda Läänemaal. Vanemates ürikutes on küla tuntud Ennukse või nõukogude ajal ka Ennikse nime all.

1919. aastal ehitati metsamaterjalide väljavedamiseks Vaiste-Kilgi-Ännikse metsaraudtee. Raudteed kasutati kuni 1950. aastani.

19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses oli külas 18 talu koos 4 popsikohaga. Külas oli tuuleveski, saekaater ja sepikoda. 20 sajandil hakkas küla hääbuma, kui enamik noori kolis linna. Lisaks linnastumisele avaldasid mõju II maailmasõda ning selle järgnenud küüditamislaine ja kulakuteks kuulutamine.

20. sajandi lõpus parandati külakeskuses maad, millega koos kadusid ka osad ahervared ja kiviaiad, mis meenutasid omaaegset hiilgust.

Alates 11. oktoobrist 1996 kannab küla jälle nime Ännikse.

8. märtsil 2007 loodi Ännikse küla ja piirnevate külade aladele Ännikse looduskaitse ala.

Looduskaitse alla kuuluvad Ännikse, Kääbaste ja Põdra sihtkaitsevööndid.


Margaret Thatcher

Margaret Hilda Thatcher, paruness Thatcher (sünninimi Roberts; 13. oktoober 1925 – 8. aprill 2013) oli Suurbritannia Konservatiivse Partei poliitik, aastatel 1979–1990 Suurbritannia peaminister ja 1975–1990 Suurbritannia Konservatiivse Partei esimees.

Thatcher oli 20. sajandi kõige kauem ametis olnud Briti peaminister ja esimene naispeaminister Suurbritannias.

Margaret Thatcher on tuntud ka kui Raudne Leedi – selle hüüdnime andis talle üks Nõukogude ajakirjanik, kes tahtis Thatcherit halvustada tema kindlate seisukohtade tõttu kommunismi suhtes, ent Thatcher pööras selle hoopis enda kasuks, öeldes oma kõnes, et Britannia vajabki Raudset Leedit. Oma peaministriks oleku ajal oli ta selgelt vastu sotsialismile – vähendas ametiühingute mõju riigis, erastas seni pea täielikult riigile kuulunud ettevõtteid (nt BP jt), vähendas makse jne. Tema valitsemisvormi on hiljem hakatud kutsuma thatcherismiks.

Margaret Thatcher töötas keemikuna, seejärel advokaadina. 1959. aastal valiti ta Finchley valimisringkonnast parlamendiliikmeks.


Lauto

Lauto on näppekeelpillide hulka kuuluv keelpill.

Lautol on mitu kuju. Erinevused on suuruses ja keelte arvus. Instrumendi sõrmlaud ehk krihvlaud on jaotatud krihvideks, millel vasaku käega fikseeritakse helikõrgus. Lautol on lühike, iseloomuliku tahapoole pööratud häälestusosaga kael, topeltkeeled ja ümar mandlikujulise kaanega kõlakorpus.

Lauto kõlalaud valmistatakse hästi kõlavast puidust, tavaliselt kuusest. Tagakülg valmistatakse kõvast puidust, näiteks vahtrast, kirsipuust, eebenipuust või roosipuust.


Vägilasmuistend

Vägilasmuistend ehk hiiumuistend on muistend, mis pajatab hiidude ja vägilaste (Eestis näiteks Kalevipoeg, Suur Tõll, Leiger, Vanapagan; vene folklooris Ilja Muromets jt) tegudest.


Aruküla (Alutaguse)

Aruküla on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäetaguse valda.

Piirneb Võide, Rajaküla, Kiikla, Liivakünka ja Kolustre külaga. Küla kunagisest 17 talumajapidamisest on nüüdisajal asustatud kümmekond.

Kuulsamaid külaga seotud isikuid on põlevkivi ja muid kütuseid uurinud keemiateadlane emeriitprofessor Leevi Mölder (s 1933).

Nõukogude ajal eksisteeris külas Kevade kolhoos.


1981. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXVII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Leningradis 1981. aastal. Neljandat korda tuli meistriks Anatoli Gantvarg.


Keskmurre

Põhjaeesti keskmurre on eesti keele murre, mida on räägitud Harjumaal (v.a Jõelähtme ja Kuusalu rannas), Virumaa lääneosas (v.a Haljala jm rannas), Lõuna-Järvamaal Peetri kihelkonnas, Põhja-Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas ja Põhja-Tartumaal Laiuse, Kursi, Äksi ja Palamuse kihelkonnas.

Viimastel aastasadadel on keskmurde ala laienenud. Keskmurre on eesti kirjakeelele kõige lähedasem eesti keele murre.


Vabadussõjalased

Vabadussõjalased ehk lühendatult vabsid (vab.-s.) või vapsid olid Eestis aastail 1929–1934 järjestikku tegutsenud kolme organisatsiooni (Eesti Vabadussõjalaste Keskliit, Eesti Vabadussõjalaste Liit ja Vabadussõjalaste Rahvaliikumine) liikmed.

Pärast Vabadussõja lõppu moodustati Eestis Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit, mis pidi kaitsma Vabadussõja veteranide huve eeskätt maaküsimuse lahendamisel. 1926. aastal asutati Tallinnas vabadussõjalaste liit; niisugused liidud moodustusid sõjajärgsetel aastatel ka teistes linnades.


Suvine peetripäev

Suvine peetripäev ehk peeterpaulipäev on apostlite Peetruse ja Pauluse märtrisurma mälestuspäev, kalendris on see 29. juunil (Juliuse kalendrit järgivates õigeusu kirikutes 12. juulil).

Peetrus löödi pea alaspidi risti ning Paulus hukati mõõgaga.


Riikide pingerida inimarengu indeksi järgi

Riikide pingerida inimarengu indeksi järgi loetleb ÜRO Arenguprogrammi Inimarengu aruandes 2020 hõlmatud riigi inimarengu indeksi järgi langevas järjestuses. Indeksid on arvutatud 2019. aasta andmete järgi.


Naine

Naine on naissoost täiskasvanud inimene (mitte mees soo järgi ning mitte tüdruk ega neiu vanuse järgi). Mõistet naine kasutatakse bioloogilise soo, kultuurilise või sotsiaalse rolli või nende kõigi eristamiseks.

Naised on võimelised lapsi sünnitama ja neid seejärel oma rinnapiimaga toitma.

Tavaliselt peetakse naiseks inimest, kellel on sünnil välise vaatluse ja sugukromosoomide järgi määratud sooks naine.


Naised

Naised oli Eesti naisteajakiri, mis ilmus alates 2007. aasta märtsist kuni 2016. aastani igal reedel. Seda andis välja AS Ajakirjade Kirjastus.

Ajakiri pakub nii põnevat ja maailma avardavat ajaviitelugemist kui ka nõuandeid, tarbimissoovitusi ja ideid. Ajakiri pöörab tähelepanu kõigile olulistele teemadele, millest naiste elu koosneb, kuid mitte ainult ei rahulda uudishimu, vaid on lugejaile ka selgelt praktilise, abistava ja nõuandva väärtusega.

Ajakirjast leiab lugusid nii kuulsatest kui ka erilise elusaatusega naistest, lugusid elust endast, mille lugemise järel saab juurde elurõõmu või eluusku.

Tarbijaküljed pakuvad peale uute huvitavate dieetide ning tervisliku toitumise uudiste ka hulgaliselt naiste igapäevaelu hõlbustavaid nõuandeid. soovib säästa naiste aega ja anda juurde võimalusi iseenda elu hõlbustamiseks. mahutab nõuandeid kodu, moe, aksessuaaride, ilu, tehnika ehk kõigi naise igapäevaga haakuvate teemade kohta.


Naissugu

Naissugu on inimese sugu, mille isendid sünnitavad lapsi.

Inimesel ja teistel imetajatel määrab soo Y kromosoomi olemasolu. XX kromosoomidega indiviidid on naissoost ja XY indiviidid meessoost.

Keeleteaduses on naissoost teatud liiki sõnad, millel on ühised tunnused grammatika seisukohalt.


Pinnavesi

Pinnavee moodustab Maa pinda kattev vesi.

Pinnavee hulka kuulub nii soolane kui ka mage, nii tahke kui ka vedel maapinnal olev vesi. Pinnavesi moodustab jõed, järved, ookeanid, mered, liustikud, loodusmaastikus asuvad tehisveekogud, ka lumikatte jne.


Veebilanss

Veebilanss on vee juurdetulekut, veekadu (veekulu) ja akumulatsiooni vahekorda iseloomustav näitaja vaadeldavas objektis (veekogus, organismis, mullas, biogeotsönoosis vms). Tavaliselt tuuakse veebilanss välja kuu või aasta lõikes.

Eristatakse tasakaalustamata ja tasakaalustatud veebilanssi.

Globaalses (planetaarses) veebilansis on täheldatud inimese poolt esile kutsutud häireid. See avaldub näiteks jõgede äravoolu vähenemises ja ookeanide veetaseme üldises tõusus.


Puiatu

Puiatu, küla Viljandi vallas Viljandimaal Puiatu, küla Järva vallas Järvamaal Puiatu, küla Paide linnas Järvamaal Puiatu, küla Põltsamaa vallas Jõgevamaal Puiatu, küla Haapsalu linnas Läänemaal


Vadim Zagladin

Vadim Valentinovitš Zagladin (vene keeles Вадим Валентинович Загладин; 23. juuni 1927 Moskva – 21. november 2006 Moskva) oli Nõukogude Liidu välissuhete ekspert, ajakirjanik ja NLKP tegelane.

Hariduse omandas Vadim Zagladin Nõukogude Liidu Siseministeeriumi alluvuses tegutsenud Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis, lõpetades selle ajaloolasena.

Pärast instituudi lõpetamist töötas Vadim Zagladin samas kõrgkoolis õppejõuna ning oli ajakirjanik väljaannetes Novoje Vremja ("Новое время") ja Problemõ Mira i Sotsializma ("Проблемы мира и социализма").

1964. aastal asus Vadim Zagladin tööle konsultandina välissuhete alal, töötades NLKP Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonnas. Konsultandi ametikohalt tõusis ta osakonna juhataja esimeseks asetäitjaks. Ühtlasi juhtis ta paljude aastate kestel põhitöö kõrvalt NLKP Keskkomitee Sotsiaalteaduste Instituudi rahvusvahelise töölisliikumise probleemide õppetooli ja oli aastatel 1979–1989 ka Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Liidunõukogu välissuhete komisjoni sekretär.

Vadim Zagladin oli Nõukogude Liidu juhtivaid eksperte Euroopa riikide alal. Erilist huvi tundis ta Prantsusmaa vastu. Oma ametikohal suhtles ta vahetult kõigi NLKP KK peasekretäridega alates Leonid Brežnevist, kuni Mihhail Gorbatšovini.

Rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitja ametikohalt viidi ta 1988. aastal üle Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe Mihhail Gorbatšovi nõunikuks. Hiljem nõustas ta Gorbatšovi kui Nõukogude Liidu presidenti, jäädes ametisse Nõukogude Liidu likvideerimiseni aastal 1991. aastal.

1992. aastal, kui asutati Gorbatšovi Fond, jätkas Zagladin fondis tööd Mihhail Gorbatšovi nõunikuna. Sellel ametikohal oli tema peamiseks tegevussuunaks suhete arendamine Itaalia ja Vatikaniga.

Vadim Zagladin oli ajalooteaduse kandidaat, filosoofiadoktor ja Venemaa Teaduste Akadeemia tegevliige. Ta valdas prantsuse, saksa ja inglise keelt. Zagladin avaldas elu jooksul mitu raamatut ja ligi 300 artiklit. Tema isiklik arhiiv, milles sisaldub umbes 500 dokumenti, on kasutatav Gorbatšovi Fondi lugemissaalis Moskvas.


Sigulda piirkond (2009–2021)

Sigulda piirkond oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Sigulda piirkonna elanikest lätlasi 86,09%, venelasi 8,95%, valgevenelasi 1,36% ja muudest rahvustest inimesi 3,60%.

Piirkond moodustati 2003. aastal, kui liideti Sigulda linn ning Sigulda ja More vald. Kuulus 2009. aastani Riia rajooni. 2009. aastal liideti piirkonnaga Allaži vald. 2021. aastal moodustati senisest Sigulda piirkonnast, Mālpilsi ja Krimulda piirkonnast ning Inčukalnsi piirkonna Inčukalnsi vallast uus Sigulda piirkond.


Ivolga klooster

Ivolga klooster (vene keeles Иволгинский Дацан; burjaadi keeles Тугэс Баясгалантай Улзы номой Хурдын Хиид) on buda klooster Burjaatias Ivolginski rajoonis.

Ivolga klooster on burjaatide jaoks budistliku traditsiooni taastamise sümbol.


Manokwari

Manokwari on linn Indoneesias, Lääne-Paapua provintsi keskus.

Asub Vogelkopi poolsaarel Vaikse ookeani rannikul.

Rajati 1898. aastal Hollandi sõjalise tugipunkti juurde.


Jayapura

Jayapura on linn Indoneesias, Paapua provintsi keskus.

Aastatel 1910–1962 oli linna nimi Hollandia, 1963–1968 Sukarnapura.

2010. aastal hinnati linna elanike arvuks 234 000 elanikku, kellest 80% olid mujalt Indoneesiast sisserännanud, 20% paapuad.


Bidija Dandaron

Bidija Dandaron, (vene keeles Бидия Дандарович Дандарон; 28. detsember 1914 Suarhe, Burjaatia – 26. oktoober 1974) oli burjaadi laama ning orientalist, tibetoloog, mongolist ja budoloog.


Tārā

Tārā ("päästjanna") on budistlikus mütoloogias bodhisattva, idam ja pradžnja, populaarseim nais-bodhisattva mahajaana budismis.

Tārā kultus on levinud Tiibetis, Bhutanis, Sikkimis, Mongoolias, Burjaatias, Tuvas, Kalmõkkias, Nepalis, Hiinas ja mujal.

Kokku on 21 erinevat Tārā vormi.

Ka Khadiravani Tara kes ilmus Nāgārdžunale tema meditatsiooni ajal Khadiravani pähklipuu (Tectona grandis) metsas loetakse sageli Tarade hulka, mis teeb nende arvuks juba 22.

Thankadel ja maalingutel kannavad nad India valitsejannade tüüpilist riietust ja erinevad oma värvuse pooside (asanad) ning käte (mudrad) ja jalgade asendi poolest. Tārā mantra (Om Tare Tuttare Ture Svaha) hääldatakse tavaliselt ("Om Tare Tu Tare Ture Soha").

Tuntumad Tārādest on Roheline Tārā (Syamatara) ja Valge Tārā (Sitatara).

Tārā kultuse tekkeaeg pole teada. Võib oletada, et see oli meie ajaarvamise I aastatuhande esimesel poolel Indias. Esimesed Euroopa misjonärid, kes nägid Tārā kujutist, samastasid teda neitsi Maarjaga.

Tiibetis, kuhu Tārā kultus jõudis XI sajandil tänu Atishale ja kulmineerus XIV sajandil, on teada mitu müüti Tārā päritolu kohta. Ühe versiooni järgi sündis Tārā Avalokitešvara pisaraist, kui too nuttis maailma kannatuste pärast.

Teine enam levinud versioon: kunagi paljude kalpade eest elanud printsess, kelles tärkas virgumismeel (bodhicitta). Et budaks saada ütlesid mungad talle, peab ta järgmises elus sündima mehena. Printsess põlgas selle idee ära, teatades, et pole olemas selliseid dharmasid nagu mees ja naine ning seetõttu ei ole tähtsust, millisel kujul sündida. Kõik tahavad mehena jõuda nirvaanasse, kuid väga vähesed tahaksid muuta oma nais-olemust virgumise teostamise vahendiks. Pärast seda suubus ta paljudeks kalpadeks keskendumisse ning lõpuks andis buda Amoghasiddhi ees tõotuse vabastada kõik olendid sansaara vaevadest.

Pradzhnjana esineb Tārā koos Avalokitešvara ja Amoghasiddhiga. Tārā poole pöördutakse sageli kui idami poole. Tiibetis usutakse, et Tārā mantra lugemine võib päästa paljudest hädadest.

Tārā kehastuseks on peetud mitmeid ajaloolisi isikuid, näiteks Tiibeti valitseja Songtsen Gampo naisi, Nepali printsessi (Bhirkuti, Belsa) peeti Rohelise Tara kehastuseks, teist naist Hiina printsessi Wen-ch'eng (Tib. Gyasa) Valge Tārā (Sgrol-dkar [dol-kar]), kehastuseks. Ka Vene keisrinnat Katariina II peeti Valge Tārā kehastuseks. Mongoolia kaheksanda bogdo-gegeni naist peeti Rohelise Tārā kehastuseks.


Sarasvatī

Sarasvatī on hinduismis teadmiste, muusika ja kunsti jumalanna.

Maha-Sarasvati mantra (Om Hrih Mahamayange Mahasarasvatyai namah)

Tiibetis tuntakse Yang Chenmo nime all.

Saraswati sünnikohaks peetakse Kashmiri, kust on pärit palju kuulsaid gurusid ja õpetajaid Padmasambhavaga eesotsas.

Teda seostatakse taevase muusika ja helidega.

Saraswati on Brahma ja Devi tytar, tema liikumisvahendiks taevane lind (hamsha) vöi (kinnara)

Maha-Sarasvati mantra (Om Hrih Mahamayange Mahasarasvatyai namah)


Lhukang

Lhukang (ka Dzonggyab Lukhang Naga tempel või Draakoni tempel) on Lozang Gyatso V dalai-laama poolt rajatud buda tempel Tiibetis.

Lozang Gyatso (1617–1682) rajas templi oma õpetaja Lobsang Choekyi Gyaltseni (1505–1568) soovitusel ja juhtimisel. Tempel asub Potala palee taga (Kuningliku Draakoni) tiigi keskel asuval väikesel saarel. 1654–1692, kui ehitati Potala paleed, võeti ehituse käigus pinnast, millest tekkisid suured sügavad augud, mis täitusid tasapisi veega. Ühe sellise augu saarele ongi tempel ehitatud. Lukhangi tempel vaatab fassaadiga lõunasse, samasse suunda kuhu Potala paleegi. Saarele viib hiina stiilis kivisild. Templi hoone hõlmab 3700 ruutmeetrit. Templi seinad on osaliselt kaetud maalingutega 84 mahasiddha elust ja tegevusest. Tempel on legendi kohaselt pühendatud vees elavatele müstiliste ja salajase tarkuse valvuritele nagadele.

1791 ehitas templi osaliselt ümber VIII dalai-laama, XIII dalai-laama lasi Lukhangi templi täielikult restaureerida. 1984–1985 vahetati restaureerimistööde käigus välja enamik templist.

Tempel oli läbi aegade dalai-laamade isiklik paik, kuhu võõrastel polnud võimalust siseneda. Dalai-laamad kasutasid templit oma visualiseerimispraktikate jaoks, et saavutada läbi sisekaemuse ja kujustamise kõrgemat teadmist ja teadvuse seisundeid. Templi rajanud V dalai-laama Lozang Gyatso on kirjutanud seal kogetud imelistest kujustamistest ja nägemustest teksti "Saladuslikud nägemused" (gSang-ba,i rnam-thar rgya-can). Seda kutsutakse "mustaks raamatuks", kuna kogu tekst on kirjutatud mustale paberile. Raamatus on ka hulgaliselt illustratsioone ja jooniseid.


Lozang Gyatso

Ngawang Lozang Gyatso (Blo-bzang Rgya-mtsho; ka Lobsang Gyatso; 1617–1682) oli V dalai-laama.

Ta oli esimene dalai-laama, kes haaras enda kätte Tiibetis võimu ja tsentraliseeris selle, toimides gelukpa koolkonna huvides. Tõrjus võimult tol ajal populaarsuse tipul oleva kagjü koolkonna.

Ta oli poliitiliselt aktiivne, arukas ja diplomaatiline. Lõi suhted Hiinas Qingi dünastia imperaatori Shunzhiga (15. märts 1638 – 5. veebruar 1661?). Tänu sidemete loomisele Shunzhiga andis imperaator enda kinnituse ja lugupidamise Ngawang Lozang Gyatsole kui "dalai-laamale lõpmatu kaastunde avaldusele läänes Buddha õpetuse juhile ja Vadzra hoidjale". Selle kinnituseks anti Pekingist dalai-laamale kuldne pitsat, mis sai traditsiooniks dalai-laamade troonile pühitsemise puhul.

1639 lõi suhted Güshi Khaaniga (päritolult kalmõkk; 1582–1655), kes aitas enda militaarpotentsiaaliga Lozang Gyatsol Tiibetis võimu haarata. Keelas poliitilistel motiividel Tiibetis jonangi pärinevusliini selle populaarsuse ja mõjuvõimu tõttu kloostrites.

Tema võttis kasutusele Geshe tiitli filosoofias, mida tol ajal traditsiooni järgi anti väga vähestele.

Kuulsa V dalai-laama ajal alustati Potala palee ehitust, mis lõpetati alles pärast tema surma, samuti rajas Lozang Gyatso kuulsa Lukhangi ehk "Naga templi", mida kutsutakse veel "Draakoni templiks". Idee andis talle tema õpetaja Lobsang Choekyi Gyaltsen (1570–1662), kes koostas visuaalse keelevormi, kuis edasi anda V Dalai laama müstilisi nägemusi, mis pandi kokku eraldi raamatuks (tekstiks) ("Saladuslikud nägemused") (gSang-ba,i rnam-thar rgya-can). Kirjutas samuti ajaloolisi ülevaateid ja mingil määral luulet, kuid tuntuks on saanud just enda nägemuste ja kujustamistekstidega. Oli kiindunud tugevalt tantrismi ja lood tema suhetest paljude naistega Lhasas olid rahva hulgas laialt levinud. Väidetakse, et tal oli ka kari lapsi, kuid dokumentaalset tõestust selle kohta pole.

Ta suri 1682. aastal, kuid tema surma hoiti 15 aastat ehk 1697. aastani tema peaministri ja regendi Desi Sangay Gyatso poolt avalikkuse eest saladuses. Arvatakse, et Desi Sangay oli üks tema poegi.


Padaemand

"Padaemand" (vene keeles Пи́ковая дама) on Pjotr Tšaikovski ooper, mis esietendus 1890. aastal Peterburis.

Ooper koosneb kolmest vaatusest ja seitsmest stseenist. Tegevus toimub Peterburis 18. sajandi lõpul. Venekeelse libreto kirjutas helilooja vend Modest Tšaikovski Aleksander Puškini samanimelise lühijutu järgi.

Peategelane Herman laulab kõigis seitsmes stseenis, mis eeldab lauljalt suurt vastupidavust.


1977. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXIII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Jerevanis 1977. aastal. Ehkki Anatoli Gantvargil aasta varasem turniir ebaõnnestus, tuli ta nüüd kolmandat korda NSV Liidu meistriks.


Gilgit-Baltistan

Gilgit-Baltistan (varem Põhjaalad) on Pakistani eriterritoorium, mis moodustab osa vaidlusalusest alast Kashmirist. Piirneb India, Hiina ja Afganistaniga.

Kirdeosas asub Karakoram.


Disteghil Sār

Disteghil Sār on mägi Karakorami mäestikus Hispar Muztaghi ahelikus. Asub Pakistanis Kashmiris. Kõrgus 7885 m. See on kõrguselt 19. mäetipp maailmas. Tippu tõusid esimestena 1960. aastal Austria ekspeditsiooni liikmed.


1979. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXV NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Riias 1979. aastal. Esmakordselt nende võistluste ajaloos anti välja kaks kuldmedalit.


Pieter Willem Botha

Pieter Willem Botha (12. jaanuar 1916 Paul Roux – 31. oktoober 2006 Wildernis) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, peaminister 1978–1984 ja president aastatel 1984–1989.

Ta oli viimane apartheidi pooldav LAV-i president. Siiski leevendas ta oma ametiajal mitmeid mustanahalisi diskrimineerivaid seadusi.

Ta hüüdnimi oli Die Groot Krokodil (Suur Krokodill).


Onkogeen

Onkogeen (inglise oncoprotein) on muteerumas/muteerunud protonkogeen ka vähigeen, raku pärilikkusaine geen, mis kodeerib onkoproteiine, kes osalevad rakutsükli ja DNA hüperstimulatsioonis ja tagavad protoonkogeeni muutumise pahaloomulise kasvaja kaastekitajaks.

Onkogeeni produktiks on onkovalk.


Frederik Willem de Klerk

Frederik Willem de Klerk (18. märts 1936 Johannesburg – 11. november 2021) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik.

Frederik Willem de Klerk valiti 1972. aastal Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamenti.

Ta oli Lõuna-Aafrika Vabariigi president aastatel 1989–1994. Tema ajal lõpetati LAV-is apartheidipoliitika.


Martin Heinrich Klaproth

Martin Heinrich Klaproth (1. detsember 1743 Wernigerode – 1. jaanuar 1817 Berliin) oli saksa keemik.

Ta on tuntud peamiselt kui keemiliste elementide uraani (1789), titaani (1795), telluuri (1798) ja kroomi (1798) avastaja.


Lõhenevus

Lõhenevus on kristallstruktuuri omavate ainete omadus mehaaniliselt jaguneda väiksemaiks osadeks (lõheneda) mööda kindlasuunalisi tasapindu.

See, kuidas mineraal lõheneb, sõltub tema kristallstruktuuri ehitusest. Näiteks vilkude kristallstruktuuri ehitus meenutab üliõhukesi üksteise peale asetatud lehti. Lehe sees on tugevamad keemilised sidemed kui lehtede vahel. Seetõttu on vilkudele omane ühesuunaline ülitäiuslik lõhenevus. Kaltsiidis (CaCO₃) on aga kaltsiumi, süsiniku ja hapniku aatomeist moodustatud ühikrakk (väikseim vastavat kristalli esindav osa) romboeedrikujuline, mistõttu lõhenebki kaltsiidi kristall purunemisel väiksemateks romboeedriteks (enamasti pole küll tegemist täiusliku romboeedri, vaid paljude sama orientatsiooniga romboeedrite kogumiga). Kvartsi (SiO₂) kristallstruktuuris esinevad aga vaid tugevad kovalentsed sidemed, mistõttu pole tal eelistatud lõhenevussuunda. Seetõttu ei teki kvartsi kristalli mehaanilisel purustamisel tasapinnalisi lõhenevusjälgi, vaid niinimetatud karplik murre ehk sile, läikiv ja kõverjooneline murdepind.

Lõhenevuspinnad ei ole samaväärsed kristalli tahkudega. Nii kaltsiit kui ka kvarts esinevad tihti hästi väljakujunenud morfoloogiaga kristallidena, mis ei sarnane kuidagi vastava mineraali lõhenevuspindadega.


Saareküla (Viljandi)

Saareküla on küla Viljandimaal Viljandi vallas 12 km Viljandist ida pool. See piirneb Ärma jõega.

Saareküla on tüüpiline hajaküla.

Külas on Everti talu kalmistu. Küla idapiiril voolab Mähma oja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.


Raahe linn

Raahe on linn Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. Asub 77 km Oulust lõunas Põhjalahe kaldal.

Linna asutas 1649. aastal Per Brahe. Linna algne nimi oli Salo.

Raahel asub Rautaruukki Oyj terasetehas.

Linnaga on halduslikult liidetud Saloineni, Pattijoki ja Vihanti vald.

Sõprusvald Eestis on Kullamaa vald.


Pariisi rahukonverents

Pariisi rahukonverents kutsuti kokku pärast esimest maailmasõda ja töötas 18. jaanuarist 1919 kuni 21. jaanuarini 1920, et leppida kokku rahulepingu tingimustes. Selle istungeid peeti Versailles' lossis, seepärast nimetatakse Pariisi rahukonverentsi vahel ka Versailles' rahukonverentsiks. Saksamaa pidi Versailles' rahulepingus nõustuma kõige raskemate tingimustega, kuna ta kuulutati sõjasüüdlaseks.

Kuigi rahukonverentsil osalesid paljud riigid, võeti arvesse peamiselt vaid Suure Neliku – Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Itaalia, täpsemalt nende esindajate, vastavalt president Woodrow Wilsoni, peaminister David Lloyd George'i, peaminister Georges Clemenceau ja peaminister Vittorio Emanuele Orlando – otsuseid. Kuigi kõik kolm tahtsid rahu, ei olnud nad üksmeelel selle saavutamise osas.


Vladimir Sapožnin

Vladimir Sapožnin (26. juuli 1906 Sumõ – 6. detsember 1996 Tallinn) oli vene päritolu Eesti viiuldaja, multiinstrumentalist, estraadiartist ja imitaator.


Sebastian Haffner

Sebastian Haffner (kodanikunimi Raimund Pretzel; 27. detsember 1907 Berliin – 2. jaanuar 1999 Berliin) oli saksa ajakirjanik ja kirjanik. Ta kirjutas palju Saksamaa ajaloost.

Ta emigreerus 1938. aastal koos oma juudi päritolu kihlatuga Londonisse. Seal töötas ta ajakirjanikuna ning võttis endale pseudonüümi, mille all ta hiljem ka laialdase tuntuse omandas.

Haffner kuulus Golo Manni ja Stefan Zweigi kõrval ühtede edukamate ajaloopopulariseerijate hulka. Tema meelisteemadeks olid Adolf Hitler ja natsionaalsotsialism ning Saksamaa, eriti aga Preisi ajalugu, millest ta kirjutas arvukalt raamatuid. Ühe oma populaarsema raamatu, "Preisi profiilid" ("Preußische Profile", 1980) kirjutas ta koos ajakirjanik Wolfgang Venohriga.


Verst

Verst (vene keeles верста́, mitmuse omastav вёрст) on vana Vene pikkusühik.

Verst on võrdne 500 süllaga ehk 1066,781 meetriga. Verst vastab 3500-le 20. sajandi alguse Inglise jalale (jalg oli siis praegusest veidi lühem). Versta mainitakse kirjalikes allikates alates 11. sajandist, 17. sajandil asendas see lõplikult Vana-Vene termini поприще.

Versta pikkus on korduvalt muutunud, sõltudes süldade arvust ja sülla enese pikkusest. Venekeelne Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik räägib "vanast vene verstast", milles oli 656 sülda ja teisest, milles oli 875 sülda. Veelgi vanem metroloogiline käsiraamat räägib aga "vanast verstast", milles oli 700 sülda ja veel vanemast, milles 100 sülda. Tõenäoliselt on Brockhausi ja Efroni koostajad arvutanud varasemad süllad ümber hilisemaks, 48-verssokiliseks süllaks ja tegelikult on juttu 45-verssokilise süllaga 700-süllalisest verstast ja 42-verssokilise süllaga 1000-süllalisest verstast.

1649. aasta koodeksiga kehtestati versta pikkuseks 1000 sülda. Selle ühiku kõrval hakati 18. sajandil kasutama teepikkuse versta pikkusega 500 sülda.

Ajalooliselt on Venemaal kasutusel olnud ka piiriverst, mis võrdus kahe verstaga.

Soome verst erineb Vene omast, selle pikkus on 1068,80 meetrit.

Nõukogude ajal tuli Volga autotehases kasutusele termin "VAZ-i verst", mis võrdus tehase konveieri pikkusega 1433 meetrit. Selle nime all toimuvad siiani erinevad spordiüritused ja termin sümboliseerib autotehase töötajate solidaarsust.


Rahvus

Rahvus, ka natsioon (ladina keeles natio, sõnast nasci, 'sündima') on etnose arengustaadium, mida iseloomustab keelel, kultuuril, usul või muudel teguritel põhinev identiteet.


Béla Bartók

Béla Viktor János Bartók (25. märts 1881 Nagyszentmiklós – 26. september 1945 New York) oli ungari helilooja, pianist ja rahvamuusikateadlane.

Ta sündis põllumajanduskooli direktori pojana Nagyszentmiklósis (tollal Austria-Ungari, nüüd Rumeenia). Pärast isa surma 1888. aastal kolis ta koos ema ja õe Erzsebetiga Nagyszőlősisse (tänapäeval Võnogradiv Ukrainas) ja seejärel Pozsonyisse (tänapäeval Bratislava Slovakkias). Lapsena oli ta kidurat kasvu ja haiglane ning kannatas kuni viienda eluaastani valuliku lööbe all.

Tema muusikaanne ilmnes varakult. Ema sõnul suutis ta eristada tantsurütme, mida ema talle klaveril mängis, veel enne, kui ta täislausetega rääkima õppis. Nelja-aastaselt oskas ta klaveril mängida juba 40 pala. Esimese avaliku kontserdi andis ta 11-aastaselt. Sealjuures esitas ta ka enese kaks aastat varem komponeeritud pala "Doonau kulg".

Ta õppis alates 1899. aastast Budapesti muusikaakadeemias klaverit ja kompositsiooni. Õpingute ajal tutvus Zoltán Kodályga, kellega koos ta kogus rahvamuusikat.

1908. aastal reisis ta koos Kodályga mööda maad, kogudes vanu ungari rahvalaule. Nende leiud olid üllatuslikud. Ungari rahvamuusikana oli varem esitletud mustlasmuusikat. Klassikaline näide sellest eksitusest on Ferenc Liszti "Ungari rapsoodiad" klaverile, mis põhinevad populaarsetel kunstlauludel, mida esitasid mustlasbändid. Seevastu vanad ungari rahvaviisid, mille avastasid Bartók ja Kodály, sarnanevad nendega vähe. Selle asemel avastasid nad, et paljud rahvalaulud põhinevad pentatoonikal, mis meenutab idamaade rahvalaule, näiteks Kesk-Aasia ja Siberi omi.

Bartókit mõjutas Richard Straussi muusika.

1909. aastal abiellus ta Márta Ziegleriga. Nende poeg Béla II sündis 1910. aastal. 1911. aastal kirjutas ta oma ainsa ooperi "Hertsog Sinihabeme loss" ja pühendas selle abikaasale. 1923 see abielu lahutati. Seejärel abiellus Bartók oma õpilase Ditta Pásztoryga. 1924 sündis Bartóki teine poeg Péter.

Ta on kirjutanud ooperi, kaks balletti, klaveri- ja viiulikontserte, koori- ja kammermuusikat. Noorena kirjutas ta peamiselt klaverimuusikat, keskeas lisandus keelpillimuusika. Vanas eas polnud tal lemmikinstrumenti.


Luup (täpsustus)

Luup on suurendusklaas. Luup on purjekas. Luup on elektroakustilises muusikas korduv muusikalõik. Luup on Eestis ilmunud ajakiri. Luup oli Vihula valla võrguajaleht. Luup oli 1990. aastatel tegutsenud arhitektuuribüroo. Luup on eesti perekonnanimi.


Kalvi vasallilinnus

Kalvi vasallilinnus asub Virumaal Kalvi külas.

15. sajandil rajatud kastelli tüüpi Kalvi linnust on esmamainitud 1485. aastal. Selle rajas Lodede perekond.

Kuigi see oli Virumaa suurim läänilinnus pindalaga 586 m², on üllatav sealete müüride napp paksus – kõigest 0,8–1,25 meetrit. Ehitusmaterjalina on kasutatud nii pae- kui ka raudkivi.

Linnuse sissepääs asub lääneküljel. Kaarja väravaava kohal on säilinud väljapoole kitsenev laskeava. Väikest sisehoovi ümbritsevad kõigist neljast küljest elu- ja majandusruumid. Enamik alumise korruse lagedest on aga kaetud silindervõlviga.

Linnuse ida- ja lõunatiib kui peatiivad on 10–15 meetrit laiad ja neis on sügavuti kaks eraldi ruumi. Linnuse teised tiivad on 5–7 meetri laiused.

Linnuse sisehoovis on säilinud viie meetri sügavune kaev.

18. sajandi lõpul ehitati linnuse idatiib ümber härrastemajaks, mis hävis tulekahjus 1910. aastal. Praegune Kalvi mõisahoone asub linnusest pisut põhja pool.


Yobe osariik

Yobe osariik on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.

Osariik asub savannivööndis, seetõttu on kliima suurema osa aastast palav ja kuiv.

Elanikud tegelevad peamiselt loomakasvatuse ja muu põllumajandusega, kuid kaevandatakse ka kipsi, kaoliini ja kvartsi.


Borno osariik

Borno osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga ja idas Tšaadiga.

Suurim rahvas on kanurid.


Adamawa osariik

Adamawa osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria idaosas. Piirneb idas Kameruniga.

Jaguneb 21 omavalitsusalaks.


Songtsen Gampo

Songtsen Gampo (Srong-btsan Sgam-po) (604–649) oli Tiibeti Yarlungide kuningliku dünastia 33. kuningas.

Lhato Tori järglane Songtsen Gampo (Srontsan Gampo) on tuntud ka kui esmane Tiibeti budismi asutaja ja hiljem tunnistati (Tsenresigi) ehk "Kaastunde Isanda" Avalokitešvara kehastuseks, kellest hiljem sai Tiibeti kaitsejumal.

Songtsen Gampo tuli troonile 7. sajandi teisel aastakümnel. Ta oli algselt böni usuline kuid tedagi huvitasid tõlkimata raamatud, mis olid toodud Tiibetisse viis põlve tagasi Lhato Tori ajal. Ta saatis õpilasi Indiasse rändama ja tagasi tulles tõlkisid nad mitmed hinduistlikud ja budistlikud pühakirjad tiibeti keelde. Songtsen Gampo oli abielus Nepali printsessiga ja Hiina Wenchengiga (640/642. a). Tol ajastul oli Nepalis ja Hiinas põhiusk budism.

Tiibeti ajaloos on Songtsen Gampol väljapaistev koht – ta oli vallutaja, seaduste andja ja oma alamate valgustaja. Kuna Songtsen Gampo isa suri varakult, oli ta sunnitud troonile asuma juba 13-aastaselt.

Tiibetis võeti tol perioodil palju üle Hiinast: õukondlikud kombed, aktiivistati ehitustegevust, elamispaigaks sai pealinnana äsja tekkinud Lhasa, ilmus õukonnariietus, siid ja brokaat, kohale jõudis tee, tint. Tiibetis oli tol ajastul väga suur armee, sõjas ja lahingutes värvisid tiibetlased näo ookrimullaga punaseks. Relvastus oli kvaliteetne, armees oli range distsipliin. Desertööridele köideti rebasesabad külge. Tiibetis olid võikad karistused: lõigati ära kehaosi. Hiina allikad räägivad arenenud matmiskommetest. Tavaliselt kuninga surres jäi kaaskond Yarlungi orgu hauda teenindama. Elavate maailmas olid nad justkui surnud. Seal oli mitu meeskonda (mitme surnud printsi puhul). Sinna toodi toitu.

Saatkondade ja hiina vahendusel toodi Tiibetisse riigisüsteem. Loodi esimesed seadused, pandi paika nõunikud, kohtusüsteem. Tiibet jagati viieks territooriumiks, nendel aladel oli ka sõjaline jaotus. Loodi esmane Tiibeti kalender ja esimesed kirjandusteosed (enne seda kirjakultuur puudus). Sellest ajast on pärit mitmed Tiibeti budismi sümbolid: kloostriansambel (pillid), hobuse- või jakisaba, kindralitel koledad (hirmuäratavad) maskid, sarvilised kiivrid, Tiibeti lipp (lõvid sõjaväelipult). Sel ajal jõudis legendi järgi Tiibetisse budism. Songtsen Gampo lõi seadused, et rahvas neid järgiks.

Songtsen Gampo rajas Tiibetisse esimesed budistlikud pühamud. Kõige olulisemaks peetakse tema 13 templi süsteemi. Neist kolmeteistkümnest on kõige tähtsam Lhasas asuv Dzokhangi tempel. Hiina printsessi Wen Zheng Gong Zhu saabudes algasid halvad ajad ja hutumid. Printsess tegeles maagiaga. Tiibeti platoo all lebav hiiglaslik naisdeemon, tema kolm rinda asuvad Lhasa kolme mäe all. Pea ida poole, jalad lääned, jäsemed laiali.

Deemonitari ja temaga koos tegutsevaid võimsaid kurje vaime oli vaja neutraliseerida, kuna nad ei soosinud budismi ja tõid Tiibetisse loodusõnnetusi. Tigeduste rahustamiseks ja lepitamiseks ehitati templeid, millest ka see kolmeteistkümne templi süsteem. Ehitustööde üle pandi valvama Nepali printsess. Yokhangi puitosad ehitati Nepali arhitektuuri stiilis. Üritati kopeerida vastavalt kohalikule arusaamale Indias asuva Vikramašila kloostri ülikooli templi põhiplaani. Yokhangi alla peideti tige-vaimude jaoks aare. Algsest ehitusest on säilinud vaid üksikuid osi. 12 ülejäänud templit Yokhangi ümber pidid deemonitari koos tigeduste seltskonnaga kinni naelutama, Dzokhang otse südame kohalt.

Songtsen Gampo ajal toimus Tiibetis kirja loomine. Kirja oli vaja eelkõige tekstide tõlkimiseks tiibeti keelde. Legendi järgi saatis Songtsen Gampo 16 ministri poega Kashmiri, et nad sealt koos loodud tähestiku ja kirjaga tagasi saabuksid. Tiibeti kirja leiutajaks oli Thonmi Sambhota (leiutas tähestiku Kashmiris), oli üks neist kolmest, kes kogu seltskonnast tagasi jõudis. Eeskujuks India devanaagari tähestik, loodi ka esimesed detailsed sõnaraamatud, kus sanskriti sõna vastas tiibeti sõnale. Sanskriti tõlkimisel kasutati kindlaid vasteid, nii et sanskriti originaali taastamine oleks uuesti lihtne. Legendi järgi hakati tõlkima ka juba esimesi budistlike tekste, Tiibetit olevat sel perioodil külastanud ka esimesed õpetlased.

Songtsen Gampo suri oma võimsuse tipul. Võim läks Gari perekonnast pärit regendi kätte. Algas taas sõda Siiditee oaaside pärast.

Songtsen Gampo surma järel tegi budism arengus sammu tagasi.


Lihtside

Lihtside on teoreetilises mehaanikas side, mis takistab jõu rakenduspunkti liikumist ainult ühes suunas, jättes võimalikuks kõik teised liikumised. Lihtsidemeid on vaid kaks: niit (teoreetilises mehaanikas elastne väikese kaaluga riputusvahend) ja sile tasapind. Niit takistab liikumist piki niidi telje sihti niidi kinnituspunktist eemalduva tõmbejõu suunas. Sile tasapind takistab liikumist tasapinna sisse pinna normaali suunas ehk sile tasapind takistab survejõudu. Seega kumbki lihtside takistab liikumise alghetkel jõu rakenduspunkti liikumise, mille trajektoori mingi punkt satuks poolruumi, mille lahutav pind on risti võimaliku tekkiva toereaktsiooni sihiga.

Kombineerides niidi ja sileda tasapinna, saame teoreetilises mehaanikas sideme, mis kannab nimetust varras. Varras võtab vastu nii tõmbe- kui survejõudu. Varras on tinglikult liitside, mis võimaldab liikumist igal liikumise hetkel vaid risti varda teljega, seega tasapinnal mööda ringjoont ning ruumis mööda kerapinda.


1980. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXVI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Odessas 1980. aastal.


Päri

Päri

Päri, küla Lääne-Nigula vallas Läänemaal Päri, küla Viljandi vallas Viljandimaal Päri, endine küla praeguse Rapla valla (Rapla maakond) territooriumil (liideti 1977)

Päri, perekonnanimi (näiteks Viktor Päri)


Jüri

Jüri on alevik Eestis Harju maakonnas, Rae valla keskus. Asub Tallinnast kagus, Tallinna–Tartu maantee ääres.

Alevikus asub Jüri Gümnaasium, Jüri kirik, kalmistu, raamatukogu, kultuurikeskus, hooldekodu ja postkontor. Aleviku lääneservas asus Lehmja mõis (Rosenhagen).

Jüris asub Lehmja tammik.


Müstika

Müstika on mitmetes usundites ja filosoofias esinev taotlus saavutada kogemuslik ühendus Jumala või kõrgema/sügavama reaalsusega. Müstikaks nimetatakse ka uskumust, et selline ühendus on võimalik ja soovitav. Ehkki sellise ühenduse olemust on raske mõistusega mõista ja sõnadega kirjeldada, peavad müstikaga tegelejad (müstikud) võimalikuks selle sihipärast saavutamist vaimse enesearendamise ja meeleseisundi muutmise teel või üleloomulike jõudude abiga. Taotletud seisundi (valgustatuse, ekstaasi, pühaduse, ilmutuse vms) saavutamiseks praktiseerivad müstikud mitmeid tehnikaid ja meetodeid nagu askees, palvetamine, meditatsioon, rituaalid jt. Paljud müstikud arvavad, et Jumalat või kõrgemat reaalsust ei saa mõistusega mõista ega sõnadega kirjeldada. Seepärast kasutavad nad oma kogemuste ja uskumuste kirjeldamiseks sümbolite keelt ja tähtsustavad müstilist kogemust ennast enam kui selle kirjeldusi.

Filosoofilise tähenduse kõrval on müstika religioonis samastumine jumaluse või Jumalaga (kristluses – samastumine Jeesusega).

Rahvakeeles nimetatakse müstikaks ka ebausku ja salaõpetusi (esoteerikat).


1983. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXIX NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas 1983.


1984. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXX NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Arhangelskis 1984. aastal. Teist aastat järjest tuli NSV Liidu tšempioniks Aleksandr Dõbman.


Avaste soo

Avaste soo (ka: Mihkli soo) kuulub ulatuslikku Lihula-Lavassaare soostikku ning selle pindala on 88 ruutkilomeetrit, millega on see üks Eesti suuremaid madalsoomassiive. Mõningates soo osades leidub ka siirdesooalasid kui ka pisikesi rabastuvaid alasid. Soo asub tugevalt soostunud Lääne-Eesti madaliku lõunaosas. Halduslikult jääb Avaste soo Märjamaa ja Lääneranna valla territooriumile. Soole nime andnud Avaste küla jääb soo keskmest kirdesse.

Soo osad: Allika jõest lõunas Soontagana soo, Soontagana maalinnast loodes Maalinna soo, Soontagana maalinnast idas Kärje soo (aeg-ajalt kasutatud kogu Avaste soo rööpnimena), soo põhjaosa on kitsamas mõttes Avaste soo. Kunagine soo kirdeosas olnud Karusoo kuivendati lõplikult 20. sajandi keskpaigaks ja on kasutatav põllumajandusliku maana. Soos leidub ka soosaari, millest tuntuimad on Maalinna (nüüdseks kuivenduse tõttu poolsaar) ja Kärje mägi. Maalinna soosaar on turismiobjekt, kust soos lähtub ka umbes 1 kilomeetri pikkune laudtee.

Suur osa soo kesk- ja põhjaosast jääb Avaste looduskaitseala territooriumile.


Maalinna soosaar

Maalinna soosaar ehk Soontagana soosaar ehk Maalja soosaar on kunagine soosaar Avaste soo edelaosas, mis kuivenduse tagajärjel muutus 1920. aastatel poolsaareks. Halduslikult kuulub Maalinna soosaar Kurese küla koosseisu. Maalinna soosaarel oli muinasaja lõpul vanade eestlaste linnus (Soontagana maalinn).

Soosaarel oli aastateni 1967 ja 1968 kaks talu (Maalinna talud), kus elanud inimeste, Soontakide, esivanemaid peetakse pärimuse järgi muinasaegseteks kohalikeks ülikuteks.

Peale talude tühjaks jäämist oli soosaar räämas aga korrastati 1990. aastate lõpus Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt turismiobjektiks. Soosaarele on rajatud lõkkepaigad, grillonn, paviljonid, vaatetorn, laudteed ümbritsevasse Avaste soosse ja Kuresele. Hiljem on seal korraldatud ka vabaõhuetendusi.


Jedi

Jedi või jedi rüütel on seisus fiktiivses usuorganisatsioonis (mungaordus) George Lucase "Star Warsi" filmisaagas. Jedide peamised vaenlased on Sithid.


Johannes Voldemar Veski

Johann(es) Voldemar Veski (27. juuni 1873 Vaidavere – 28. märts 1968 Tartu) oli keeletoimetaja, sõnaraamatute koostaja ja terminoloog, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

Ta töötas Tartu Ülikooli eesti keele lektorina aastail 1920–1938, eesti keele professorina aastail 1944–1955, ENSV TA akadeemik aastast 1946, 1914. aastast alates oli ta Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär. Koostas õigekeelsussõnaraamatu.

Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja.

1914–1922 Eesti Kirjanduse Seltsi teaduslik sekretär.

Tartu ülikooli audoktor (Dr. phil. h. c., 1933).

Oskuskeele komisjonide loomine Veski osalusel (matemaatika, zooloogia, geograafia jne). 1920–1940 ilmus Veski osalusel 36 oskussõnastikku.

1918 avaldati esimene ÕS (170 lehekülge, 20 000 sõna).

Johannes Voldemar Veski oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige.

Johannes Voldemar Veski on maetud Tartu Ülikooli kalmistule.


Jigawa osariik

Jigawa osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.

Osariik eraldati 27. augustil 1991 Kano osariigi kirdeosast.

90% elanikest on hõivatud põllumajanduses.


Świnoujście

Świnoujście (saksa keeles Swinemünde) on kuurortlinn Loode-Poolas.

Teise maailmasõja lõpus põgenesid meritsi linna Saksa põgenikud Ida-Preisimaalt. 1945. aasta 12. märtsil pommitas linna Ameerika Ühendriikide õhuvägi, hukkus 23 000 inimest.

Kuulub alates 1999. aastast Lääne-Pomorze vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Szczecini vojevoodkonda.


Marl

Marl on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Asub Lippe jõest lõunas, 10 km kaugusel Recklinghausenist.


Narathiwati provints

Narathiwati provints on 1. järgu haldusüksus Tais. Ta asub riigi lõunaosas, piirneb Malaisiaga.


Bang Kho Laem

Bang Kho Laem (tai บางคอแหลม) on Bangkoki linnaosa (khet).

Elanike arv on 106 500 (2004) ja pindala 10,9 km².

Linnaosa on moodustatud 9. novembril 1989.


Chao Phraya

Chao Phraya on jõgi Tais, suurim Tais merre suubuv jõgi.

Chao Phraya tekib Nakhon Sawanis Pingi ja Nani jõe ühinemiskohal 25 m kõrgusel merepinnast. Ta voolab üldiselt lõunasse ja suubub Tai lahte. Suudmes asub Bangkok.

Jõe valgla suurus on 160 400 km². Valgla jääb täies ulatuses Tai territooriumile. Chao Phraya valgla piir on üsna pikalt Tai ja Laose piiriks ning lühikeselt Tai põhjapiiril ka Tai ja Birma piiriks.

Jõgi on 372 km pikk. Kui otsida kaugust suudmest kaugeima lähtejõe lähteni, siis Pingi lähteni on 1030 km ja Nani lähteni 1112 km.

Kuigi Chao Phraya on suurim Tais merre suubuv jõgi, pole ta siiski kaugeltki suurim Tai jõgi. Tai põhjapiiril on Tai ja Laose piirijõeks Mekong ning läänepiiril Tai ja Birma piirjõeks Salween. Kuid need kaks ei voola kordagi nõnda, et nende mõlemad kaldad oleksid Tais.

Suuruselt teine Tais suubuv jõgi on Mun, mis suubub ida-Tais Mekongi. Selle keskmine vooluhulk suudmes on 725 m³/s ja valgla on 119 180 km³.

Chao Phraya äärset kliimat kujundavad märjad mussoonid. Aasta keskmine sademete hulk on üle 1400 mm ning temperatuurid Bangkokis jäävad tavaliselt vahemikku 24–33 °C.

Minevikus kasvasid kõikjal jõe kallastel troopilised ja lähistroopilised vihmametsad. Tänapäevaks on need peaaegu kõikjal hävitatud ning hulk neis elanud looma- ja taimeliike on välja surnud.

Chao Phraya voolab läbi või lähedalt mööda järgmistest Tai provintsikeskustest: Nakhon Sawan, Uthai Thani, Chai Nat, Sing Bun, Ang Thong, Ayutthaya, Pathum Thani, Nonthabun, Bangkok ja Samut Prakan. Need on ka suurimad jõe lähedal olevad asulad ja kolmes viimases neist on üle 100 tuhande elaniku.

Jõe keskmine vooluhulk on lähtes 737 m³/s, millest 472 m³/s kuulub Nanile ja 265 m³/s Pingile. Vooluhulk suudmes on keskmiselt 718 m³/s. Suurim mõõdetud vooluhulk on Pingi suudmes 2302 m³/s, Nani suudmes 1522 m³/s ja Chao Phraya suudmes 5960 m³/s.

Chai Natis jaguneb jõgi kahte harru. Ida pool voolab põhiline haru, selle kõrval läänes väiksem Tha Chini nimeline väiksem haru. mis suubub Tai lahte 35 km Bangkokist läänes. Suudmes moodustub ulatuslik, mõlemale jõele ühine delta, kus looduslikele jõeharudele lisaks on hulk inimtekkelisi kanaleid, mis on mõeldud nii riisipõldude niisutamiseks kui paadisõiduks.

Chao Phraya suurimad lisajõed on Pa Sak (vasakult) ja Sakae Krang (paremalt).

Paljudel vanadel eurooplaste koostatud kaartidel antakse jõe nimeks Menam või Mae Nam. See tuleb taikeelsetest cõnadest me või Mae ('ema') ja nam ('vesi'). Seevastu chao phraya on Tai feodaalne tiitel, mida võiks tõlkida umbkaudu 'suurhertsogiks'. Jõe kohta ei kasutata seda terminit enne 19. sajandit. Eeldatavalt oligi jõe esialgne nimi Menam.

Jõe vett kasutatakse ulatuslikult taimekasvatuses niisutamiseks. Lisaks on jõgi läbi aegade olnud tähtis transpordisoon.

Jõe ületamiseks on hulgaliselt sildu, kuid tähtis koht on ka praamidel.


Surva

Surva on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 16 km ida poole Tänassilma jõe põhjapoolsel kaldal.

Surva külas on endise riigitegelase Jaan Tõnissoni sünnikoht, Tusti koolimaja ja looduskaitse all olevad Mursi pärnad.

Küla lõuna- ja kagupiiril voolab Tänassilma jõgi. Küla läänepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Tusti oja. Küla kirdepiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Kõveroja.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.


Ruudiküla

Ruudiküla on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 8 km kagu pool ja piirneb läänes Ärma jõega.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.


Vasara

Vasara on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla asub Viljandist 13 km kaugusel Ärma jõe kaldal.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Külas on Paju talu kalmistu.

Küla idapiiril saab alguse Mähma oja.


Bone Thugs-N-Harmony

Bone Thugs-N-Harmony on 1991. aastal loodud Ameerika Ühendriikide hiphop- ja räppansambel, mis on pärit Clevelandist Ohio osariigis.

Algselt olid selle liikmed räpparid Layzie Bone, Flesh-n-Bone, Bizzy Bone, Krayzie Bone ja Wish Bone.

Bone Thugs-N-Harmony on tuntud oma kiire räppimise ja harmoniseeruvate vokaalide poolest. Ansambli albumeid on müüdud üle 40 miljoni. 1997. aastal võitis ansambel Grammy laulu "Tha Crossroads" esituse eest.


Vida Guerra

Vida Guerra (sündinud 19. märtsil 1974 Havannas) on Kuuba päritolu USA fotomodell, kes on tuntud oma vormikate tuharate poolest. Teda on pildistatud peamiselt ööpesus ja bikiinides.

Ta on 160 cm pikk. Tema mõõtmed on 34C–25–37. Räägib vabalt hispaania ja inglise keelt.

Ta töötas laenuametnikuna, enne kui sai tuntuks USA ajakirjas FHM detsembris 2002 avaldatud fotodega, millel ta poseeris aluspesus. Järgmise kuu kirjadest FHMile oli pretsedentitult suur hulk, 70% seotud Guerraga. Hiljem on tema fotosid avaldanud paljud ajakirjad.

FHM nimetas ta 2004. aasta modelliks ning maailma aasta kõige seksikamate naiste valimisel 2005. aastal 26. ja 2006. aastal 21. kohale. Kahel korral on ta saanud ajakirja kõige ilusama tagumiku auhinna.

Väidetavalt häkiti 2005. aasta aprillis Guerra mobiiltelefon lahti ja selles olevad pildid, mida oli tosinate viisi, lekitati Internetti. Nende hulgas oli ka alastipilte. Guerra väitis, et alastipildid ei olnud temast, vaid kellestki teisest naisest, kellele oli tema pea otsa keevitatud . Kuid tema agentuur teatas, et alastipiltidel on Guerra ise ja et ta lekitas need avalikkusele vabatahtlikult, et saada veelgi kuulsamaks . Seepeale vahetas Guerra oma agentuuri.

Ajakirja Playboy 2006. aasta juulinumbri jaoks poseeris ta ka alasti. Osalt võttis ta Playboy pakkumise vastu selleks, et ilmarahvale näidata, kuidas ta tegelikult riieteta välja näeb .

Guerra on püüdnud ka lauljana läbi lüüa, saavutamata küll edu. Laulmises nimetas ta enda eeskujuks Beyonce'i ja Jennifer Lopezet . Tema debüütalbumi avalugu "You got me" lekitati Internetti 2. novembril 2006.


Carles Puyol

Carles Puyol i Saforcada (sündinud 13. aprillil 1978 La Pobla de Seguris) on Hispaania endine jalgpallur, kaitsja.

Ta kuulus kogu karjääri jooksul Barcelona meeskonda, kus mängis 15 aasta jooksul 593 mängu, lõi 18 väravat ja võitis 21 karikat.

Aastatel 2000–2013 mängis Puyol rahvuskoondises 100 mängu ja lõi kolm väravat. Hispaaniat esindades võitis ta 2008. aasta Euroopa meistrivõistlused ja 2010. aasta maailmameistrivõistlused, kus ta lõi poolfinaalis Saksamaa vastu peaga võiduvärava.