Dripping

Dripping ('tilgutamine'; ka drip painting) on tehnika, mida hakkas esimesena kasutama Ukraina päritolu Ameerika Ühendriikide kunstnik Janet Sobel. Sobelilt sai mõjutusi ja tegi laiemalt tuntuks Jackson Pollock aastatel 1946–1947. Seda tehnikat kasutades sai ta põhjendada oma teoste suuri mõõtmeid ja seda, et see mis lõuendile jõuab, ei ole pilt, vaid tegevus.

Tehnika seisneb selles, et värv jõuab lõuendile auklikust kastist välja voolates. Värvi lõuendile kandmiseks kasutatakse tihti ka keppe, nugasid, kellusid või muid esemeid, millega on võimalik värviniresid lõuendile kanda.

Pollock kirjeldas tehnikat 1947. aastal nõnda: "Minu maal ei tule molbertilt. Ma pingutan oma lõuendi enne alustamist harva raamile. Eelistan seda asetada otse seinale või maha. Vajan kõva pinna vastupanu. Maapinnal tunnen end vabamalt, maalile lähemal, tunnen, et osalen selles suuremal määral, sedamööda, kuidas võin kõndida ümber terve maali, töötada selle kallal kõigist neljast küljest ning olla otseses mõttes maali sees. See sarnaneb Lääne indiaanlaste liivamaalingumeetodiga. Hoidun endiselt traditsiooniliste töövahendite – molberti, paleti, pintslite – eest. Ma eelistan keppe, kellusid, nuge ning vedelat värvi, mis tilgub, või siis pakse liivast, klaasikildudest või muudest segatud materjalidest värvikihte."


Wii

Wii (hääldatakse /'wi:/) on mängukonsool, mille tõi turule Nintendo 19. novembril 2006. Seitsmenda põlvkonna konsoolina võistleb Wii peamiselt Microsofti Xbox 360 ja Sony PlayStation 3-ga. Nintendo väidab, et nende konsool sihib laiemat sihtrühma kui teised kaks. Alates detsembrist 2010 on Wii võrreldes PlayStation 3 ja Xbox 360-ga suurima läbimüügiga konsool üle maailma, purustades veel lisaks 2009. aasta detsembris ühes kuus müüduima konsooli rekordi Ameerika Ühendriikides.

Wii eristavaks tunnuseks on tema juhtmeta pult Wii Remote, mida saab kasutada käes hoitava osutusseadmena ja mis tuvastab liikumist kolmemõõtmelises ruumis. Teine erisus, WiiConnect24, on võimalus ooterežiimis üle Interneti sõnumeid ja tarkvaravärskendusi vastu võtta.

Wii on Nintendo viies kodukonsool Nintendo GameCube'i otsene järeltulija, mis võimaldab ametlikult ka GameCube'i mänge mängida. Nintendo mainis esimest korda konsooli 2004 E3 pressikonverentsil ja hiljem avalikustas süsteemi 2005. aasta E3 näitusel. Nintendo tegevdirektor Satoru Iwata paljastas puldi prototüübi 2005. aasta septembris Tokyo videomängude näitusel. 2006. aasta E3-l võitis konsool esimese mitmetest auhindadest. 8. detsembriks 2006 oli see välja toodud neljal võtmeturul.


Põikpinna telginertsmoment

Põikpinna telginertsmomendiks nimetatakse tugevusõpetuses teise astme pinnamomenti, milleks on y-telje suhtes põikpinna geomeetriline karakteristik, mis on määratud integraaliga I_y = \int_{F}{}z^2 dF, analoogiliselt z-telje suhtes I_z = \int_{F}{}y^2 dF, kus

z on elementaarpinna dF kaugus y-teljest y on elementaarpinna dF kaugus z-teljest.


Traces of Sadness

"Traces of Sadness" on Vanilla Ninja teine album. See avaldati 2004. aasta juunis. Album sisaldab singleid "Tough Enough", "Don't Go Too Fast", "Liar" ja "When the Indians Cry".

Album jõudis Saksamaal albumite edetabelis kolmandale kohale ning sellele järgnes bändi tuntus ka teistes riikides, näiteks Šveitsis ja Austrias.


Onomastika

Onomastika ehk nimeõpetus (ka nimeteadus) on leksikoloogia haru, mis uurib peamiselt isiku- ja kohanimesid ning käsitleb nende algtähendust, päritolu ja muutumist.

Ühtlasi on onomastika ka mingi keele või piirkonna nimede kogum (nt eesti keele onomastika).


Maui

Maui on suuruselt teine saar Hawaii saarestikus, olles 1883 km² suurune. Maui on Ameerika Ühendriikide suuruselt 17. saar. Maui kuulub Hawaii osariigile. Maui on Maui maakonna suurim saar, olles suurem kui Molokai, Lānai ja asustamata Kahoolawe. Saare elanike arv on 144 444 (2010), olles rahvaarvult Hawaii kolmas saar, jäädes alla vaid Oahule ja Hawaiile.

Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgeim tipp on Haleakalā vulkaan (3055 m).

Peamised majandusharud on põllumajandus ja turism.

Hawaii saar kuulub Ameerika Ühendriikidele.


Blue Tattoo (album)

"Blue Tattoo" on Vanilla Ninja kolmas album. See oli viimane Vanilla Ninja album, mille avaldas Bros Records. Album ei jäänud edukuselt alla bändi eelmisele albumile "Traces of Sadness".

Album sisaldas mitmeid hittlaule nagu "Blue Tattoo", "I Know" ja "Cool Vibes". Viimane neist oli ka Vanilla Ninja poolt 2005. aasta Eurovisioonil Šveitsi riiki esindanud laul, mis saavutas poolfinaalis 8. koha, finaalis samuti 8. koht.

Nii Saksamaal kui ka Šveitsis jõudis album edetabelites 4. kohale, Austrias 7. kohale.


Best Of (Vanilla Ninja)

"Best Of" on ansambli Vanilla Ninja kogumikalbum. See avaldati 2005. aasta detsembris.

Album sisaldab 13 lugu, mis on võetud albumitelt "Traces of Sadness" ja "Blue Tattoo". "Best of Vanilla Ninja" avaldati mitmetes Kesk-Euroopa riikides, kuid nii Saksamaal kui ka Austrias ei jõudnud see edetabelis saja parema hulka; Šveitsis jõudis see 70. kohale.

See album oli üsna vastuoluline, kuna see avaldati Bros Recordsi poolt pärast koostöö lõppemist Vanilla Ninjaga. Albumi väljalaskmisel ei konsulteeritud bändi liikmetega ning enne avaldamist ei olnud albumist teadlikud isegi bändi liikmed.

Üldiselt on arvatud, et see oli ansambli endise mänedžeri David Brandesi kiire viis koostöö lõppemisest veel lisaraha teenida; Vanilla Ninja liikmetele see aga ei meeldinud. Näiteks üks ansambli liikmeist Piret Järvis palus fännidel albumit mitte osta, et ei toetataks Bros Recordsit.

Albumisse, nagu ka nimi ütleb, olid koondatud bändi suurimad hittlood alates 2004. aasta läbimurdest rahvusvahelisele tasandile. Kogumik ei sisalda ühtegi uut lugu. Samuti ei ole albumil ühtegi bändi esimese samanimelise albumi lugu, kuna selle andis välja plaadifirma TopTen, mitte aga Bros Records.


Harilik sibul

Harilik sibul ehk söögisibul ehk sibul (Allium cepa L.) on lauguliste sugukonda laugu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Harilik sibul on levinud paljude sortidena kõikidel mandritel (vähem Antarktises).

Sibula looduslik eellastaim on teadmata, kodustamine sai alguse tõenäoliselt 4000 aastat tagasi Lähis-Idast.

Varaseimad arheoloogilised andmed sibula kasutamise kohta pärinevad 5000 aasta tagant Surnumere ümbrusest.

Sibulat on kasutatud kultus-, toidu-, tarbe-, maitse-, ravim-, ilu-, viljakus-, seltsilis-, mee-, mürk-, juur-, värvi-, komposti-, kontroll-, katse-, doonortaimena, kaubaartiklina ja botaanikaaedades eksponaadina.

Kuigi harilik sibul on püsik (geofüüt) kasvatatakse teda kultuuris kahe- ja üheaastase aia- ja põllukultuuri (sh vahekultuuri) taimena.


Albrecht II (Austria)

Albrecht II Tark ehk Lombakas (Albrecht der Weise ehk Albrecht der Lahme; 12. detsember 1298 – 16. august 1358) oli Austria hertsog 1330–1358. Ta oli Saksa kuninga Albrecht I poeg.

Albrecht sai Austria valitsejaks pärast oma venna Friedrichi surma koos oma noorema venna Otto Rõõmsaga. 1335. aastal andis keiser Ludwig IV neile Kraini ja Kärnteni. Albrecht oli Austria hertsogite Rudolfi, Friedrichi, Albrechti ja Leopoldi isa.


Juhan Weizenberg

Juhan Weizenberg (10. juuli 1838 Erastvere vald, Võrumaa – 23. oktoober 1877 Narva) oli eesti luuletaja.

Weizenberg sündis Kanepi kihelkonnas Erastvere vallas Mäe-Jakapi popsikohas kingsepa pojana. Ta õppis Kanepi kihelkonnakoolis, 1854. aastal lõpetas Tartu kreiskooli.

Aastatel 1855–1857 oli ta koduõpetaja Torma köstri Adam Jakobsoni peres, puutudes seal kokku Carl Robert Jakobsoniga. 1858–1861 oli ta Alatskivi mõisa- ja vallakirjutaja. Hiljem töötas Narvas ametnikuna.

Ta on kirjutanud ligi paarkümmend luuletust, sealhulgas "Tönnis Laks ehk Eestlase Isamaa" (1862) ja "Vana hopmanni Nutu-laul Mõisavalitsust käest ära andes. Jüripäeval 1861" (1864). Weizenbergi tõsielul põhinevaid uuema rahvalaulu vormis luuletusi peetakse varaseimateks feodalismivastasteks realistlikeks luuletusteks. Ta tegi kaastööd ajalehtedele Perno Postimees ja Eesti Postimees, osales Narva rahvusliku seltsi Ilmarine tegevuses ning kogus rahvaluulet.

Maeti Narva Siivertsi kalmistule, 1977. aastal maeti ümber Kanepi-Mäe kalmistule.


Arnold Looga

Arnold Looga (sündinud 6. märtsil 1974) on Tartust pärit muusik ja õpetaja.

1992. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1997. aastal Tartu Ülikooli loomaökoloogina.

Arnold Looga on töötanud Tartu Veevärgis ja Sillaotsa Põhikoolis, Riidaja Põhikoolis, Tõrva Gümnaasiumis, Valgamaa Kutseõppekeskuses, Valga Gümnaasiumis.

Muusikuna on Arnold Looga olnud tegev alates 1995. aastast.


1973. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XIX NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Vilniuses 12. novembrist 4. detsembrini 1973. aastal. Teist korda tuli NSV Liidu meistriks Anatoli Gantvarg (tema esimene tiitlivõit pärines 1969. aastast)

Turniir


Sulfiidsed mineraalid

Sulfiidsed mineraalid ehk kalkogeniidid on anorgaanilised ühendid, mis sisaldavad üht või mitut metalli või poolmetalli ja väävli aatomit. Sulfiidsed mineraalid sarnanevad metallidega ka omaduste poolest: neil on tihti metalne läige, suur tihedus, hea elektrijuhtivus jne. Enamiku sulfiidide kristallstruktuuri ehitus on võrdlemisi lihtne.

Sulfiidide keemilist koostist iseloomustab valem MₐSb, kus M ja S on vastavalt metall ja väävel ning a ja b on täisarvud, mis annavad võimalikeks sulfiidide keemilisteks valemiteks M₂S, MS, M₃S₄ ja MS₂. Olulisemad sulfiidide koostises esinevad metallid on raud, vask, nikkel, plii, koobalt, hõbe ja tsink. Kokku kuulub sulfiidsete mineraalide hulka ligikaudu 500 nimetust. Neist olulisemad on püriit (FeS₂), galeniit (PbS), sfaleriit (ZnS), kinaver (HgS), molübdeniit MoS₂, kalkopüriit (CuFeS₂), markasiit (FeS₂) jne. Suurem osa metallimaakidest on sulfiidsed, mis teeb need mineraalid ja neid sisaldavad kivimid olulisteks maavaradeks.

Tekkelt on sulfiidsed mineraalid enamasti hüdrotermaalsed või magmalised, harvem ka diageneetilised.

Sulfiidid jaotatakse kolme klassi

a) vesiniksulfiidi (HS) soolad, mida loetakse lihtsate sulfiidide hulka;

b) tisulfiidid, mis on hapnikuvabad soolad, kus väävel asendab hapnikku;

Tööstuses on sulfiidid peamiseks mitte-rauametallide maagiks, nagu näiteks vask (Cu), tsink (Zn), plii (Pb), elavhõbe (Hg) ja koobalt (Co).


Maarja Kivi

Maarja Meriste-Kivi (sünninimega Maarja Kivi; sündinud 18. jaanuaril 1986 Tallinnas) on eesti muusik ja laulja, endine ansambli Vanilla Ninja liige. Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi.


Käbi Laretei

Käbi Alma Laretei (14. juuli 1922 Tartu – 31. oktoober 2014 Stockholm) oli eesti päritolu pianist ja kirjanik.

Tema isa oli Eesti Vabariigi saadik NSV Liidus ja Rootsi Kuningriigis Heinrich Laretei ning ema Alma Laretei. Käbil oli kaks aastat noorem õde Maimu Laretei.

Muusikaõpinguid alustas Käbi Laretei Tallinnas ja klaveriõpinguid 1936. aastal Aino Kõrbi juures Tallinna Konservatooriumis.

Kui Nõukogude Liit okupeeris Eesti Vabariigi 1940. aastal, sõitis Käbi Laretei mõni päev enne seda isa juurde Rootsi. Käbi isa Heinrich Laretei oli sellel ajal Rootsis Eesti Vabariigi suursaadik. Välismaalasena ei õnnestunud Käbil jätkata õpinguid Rootsi Kuninglikus Muusikaakadeemias, mistõttu hakkas ta võtma eratunde. Rootsis õppis Käbi Laretei klaverit Gottfried Booni ja Annie Fischeri käe all ning 1947. aastast kuni 1950. aastate keskpaigani muusikateooriat ja kompositsiooni Eduard Tubina juures. Edaspidi jätkusid õpingud Šveitsis ja Saksamaal. Käbi klaveriõpetajad olid ka Maria-Luisa Strub-Moresco, Edwin Fischer ja Anna Hirzel-Langenhan.

Käbi Laretei alustas kontserttegevust 1946. aastal ning esines juba 1952. aastal Londonis Wigmore Hallis. Tema karjääri üheks suursaavutuseks loetakse ülesastumist New Yorgis Carnegie Hallis 1965. aastal. Ta esines pika pianistikarjääri jooksul nii Skandinaavias ja Lääne-Euroopas kui ka Kanadas ja Ameerika Ühendriikides. Ta on andnud kontserte ka Washingtonis Valges Majas ja Londoni Royal Festival Hallis ning salvestanud palju plaate (Mozart, Chopin, Debussy, Schumann, Bartók, Rahmaninov, Hindemith, Grieg, Pärt jpt).

1970. aastail algas Käbi Laretei kirjanikutegevus.


Lilli Promet

Lilli-Linda Promet (16. veebruar 1922 Petseri – 16. veebruar 2007 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.


Santa Rosa saar (California)

Santa Rosa on saar Vaikses ookeanis, üks Ameerika Kanalisaartest.

Pindala 215 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 498 meetrit.

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.


Anna Haava

Anna Haava (sünnilt Anna Rosalie Haavakivi (Hawwakiwwi) 15. oktoober (3. oktoober vkj) 1864 Pala vald, Kodavere kihelkond, Tartumaa Haavakivi talu – 13. märts 1957 Tartu) oli eesti luuletaja, libretist ja tõlkija.


Enn Kippel

Enn Kippel (aastani 1935 Eduard Ferdinand Kippel; 16. veebruar 1901 Tallinn – 15. veebruar 1942 Leningrad) oli eesti kirjanik.

Kippel elas pärast oma isa surma (aastal 1913) Peterburis, kus ta õppis kondiitriks. Aastal 1919 pöördus ta tagasi kodumaale, kuid oli Narvas vangistatud kahtlustatuna Punaarmeesse kuulumises.

Ta võeti 1921. aastal Eesti sõjaväkke. Pärast ajateenistust oli ta üleajateenija (veltveebli auastmes) 2. üksikus jalaväepataljonis. Teenistus kestis 1940. aastani, küll kirjutaja, joonestaja, raamatukoguhoidja ja poejuhataja ametis.

Enn Kippeli naine Maret Kippel (sündinud Lätte) oli pärit Jõgevalt, tema isa Jaan Lätte oli üks Jõgeva tuntumaid seppi. Suviti 1925–1935 viibisid Kippelid sageli Jõgeval.

Aastal 1935 lõpetas ta Tartu Linna Õhtuse Erakeskkooli. Õhtukoolis õppimise ajal oli ta õpilasühingu humanitaarringi almanahhi "Rada" aktiivsemaid kaastöötajaid. Aastatel 1935–1936 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilasseltsi Ühendus.

1940. aastal määrati ta uue võimu poolt 1. diviisi poliitjuhiks (Rakveres), kuid tagandati peatselt. Hiljem oli ta 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse ajalehe Nõukogude Kaitsel toimetaja asetäitja ja 1941 kevadest ajakirja Pioneer toimetaja Ta astus 1941. aastal NLKP-sse. Alates põgenemisest Nõukogude Liitu 1941. aasta suvel oli ta Leningradis ajalehe Rahva Hääl toimetuse liige, kus ta Leningradi blokaadi ajal 1942. aastal nälga suri. Ta on maetud ühishauda Piskarjovi kalmistul.


Suur magmaprovints

Suured magmaprovintsid on ulatuslikud piirkonnad, kus levivad massiivsed aluseliste vulkaaniliste kivimite kihid.

Suured magmaprovintsid sarnanevad kuuma täpi nähtusega selle poolest, et erinevalt ookeani keskaheliku ning vulkaanilise kaare vulkanismist ei ole nad seotud laamade aktiivsete äärtega, vaid paiknevad nende suhtes suvaliselt. Kuuma täpi vulkanism on ainus vulkanismi esinemisvorm teistel Päikesesüsteemi taevakehadel, sest seni teadaolevate andmete kohaselt on laamtektoonika esinemine ainult Maale omane nähtus.


Andres Küng

Andres Küng (13. september 1945 – 10. detsember 2002) oli eesti päritolu Rootsi ajakirjanik, ettevõtja ja poliitik.

Andres Küng sündis Ockelbos Gävleborgi läänis eesti põgenike peres. Ta sai kõrghariduse Stockholmi Kaubanduskõrgkoolist. Töötas Rootsi Raadios ja TV1-s väliskommentaatorina.

Ta oli aktiivne Balti riikide iseseisvuse pooldaja. Ta on kirjutanud kümneid raamatuid ja tuhandeid artikleid. Ta oli Liberaalse Rahvapartei liige ja selle juhatuse liige 1982–1991. Rootsi parlamendi liige 1982–1983. Ta oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei asutajaliige.

Ta oli üks Baltimaade iseseisvuse toetuseks korraldatud Stockholmi esmaspäevamiitingute algatajaid, Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu ja Eesti Kongressi liige.

Küng oli reisibüroo Estlandsresor AB omanik. 1988. aastal rajas ta koos Viktor Siilatsiga firma Eesti Video. 1993. aastal osales ta esimese Eesti eratelekanali EVTV loomises ja oli BNS-i kaasosanik.


Tõnu Raadik

Tõnu Raadik (sündinud 15. detsembril 1957) on eesti helilooja ja näitleja.

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (9. lend) ja 1992. aastal sama kooli heliloojana prof Jaan Räätsa juures.

Tõnu Raadik on kirjutanud nii kammermuusikat, kui muusikat teatri- ja telelavastustele ning filmidele. Mänginud mitmes ansamblis ning andnud välja 19 autoriplaati.


Lemmejõgi

Lemmejõgi on jõgi Pärnumaal. Saab alguse Nigula rabast ja suubub Majaka külas Liivi lahte. Pikkus 23 km, valgla 56,8 km².

Varem tunti jõge Orajõe nime all (1259 Orwaguge). See oli Metsapoole maakonna põhjapoolne piirijõgi.

Jõe järgi on nime saanud Siluri Lemme kihistik.


Majaka

Majaka on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

1923–1975 läbis küla Riisselja–Ikla–Ainaži raudtee, millel asus küla piiril Teaste peatuskoht. Teaste raudteepeatuse lähedal oli puusild üle Lemmejõe. Raudtee kõrval on olnud ka liivakarjäär. 1977. aastal liideti Majaka külaga Loigu.


Arumetsa

Arumetsa on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

1967. aastal puuriti Arumetsa külla puurkaev, milles hakati tootma mineraalvett "Häädemeeste".


Orajõe (Häädemeeste)

Küla kohta Põlva vallas vaata Orajõe (Põlva).

Orajõe on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

Seal sündis eestlasest prantsuse kirjanik ja katoliku preester Ignace Lepp (1909–1966).


Linnusitamaa

Linnusitamaa on väike laid Saaremaa ranniku lähedal Abrukast kagu pool. Laiu pindala on umbes 0,05 km².


Metsapoole (Häädemeeste)

Metsapoole on Pärnumaal Häädemeeste vallas asuv küla, mis paikneb Liivi lahe kaldal Iklast vahetult põhjas.

Seal asub Metsapoole kaitseala.

Met(h)sepole oli 13. sajandil liivlastega asustatud muinasmaakond, mis hõlmas Liivi lahe idakalda Lätis ja Eestis, ulatudes põhja kuni Orajõe ehk Lemmejõeni ja Laigiste lähedal asuva Lepaninani, aga mõne oletuse kohaselt kuni Pärnu jõeni. 1226 nimetati Lemsalu lähedal kivilinnust castrum Mezepol. Metsapoole on selle maakonna eestistatud nimekuju, mis lähtub liivikeelsest nimest Mõtsa Pūol ja Henriku Liivimaa kroonikas olevast kohanimest Metsepole.

See paik kuulus Häädemeeste kihelkonda ja Orajõe mõisale, aga küla ise on uus. 1922 mainiti sealkohas olevat Murru küla. Aastal 1923 avati praeguse Metsapoole küla territooriumil Riisselja–Orajõe–Ikla raudteel Orajõe raudteejaam. Sealset kooli nimetati varem Treimani või Karjamaa kooliks. 1935/36. õppeaastal sai ta nimeks Metsapoole kool. Metsapoole küla moodustati alles 1977 Murru küla ning Ikla asundi ja asunduse osadest.

Metsapoolelt on pärit Pille Lill.


Sotsioloog

Sotsioloog on sotsiaalteadlane, kes tegeleb sotsioloogiaga.

Kõige üldisema liigituse kohaselt jagunevad sotsioloogid nendeks, kes tegelevad teoreetilise sotsioloogiaga, ning nendeks, kes tegelevad empiirilise sotsioloogiaga.

Igal sotsioloogil on tavaliselt ka oma spetsiifilisem uurimisvaldkond (näiteks õigussotsioloogia, lapsepõlvesotsioloogia vmt).


Ranade dünastia

Ranade dünastia ehk Rana dünastia moodustasid Rana suguvõsa liikmed, kes 19. sajandi keskpaigast kuni 1951. aastani olid päritaval Nepali peaministri ametikohal, jättes kuningale vaid formaalse võimu.

Dünastia rajas Jang Bahadur. Teda hüüti Ranaks, kasutades Põhja-India radžpuutidest vürstide vana tiitlit, mis osutas sõjalisele kuulsusele. Jang Bahaduri järglased võtsid "Rana" oma perekonnanimeks. Ranadest valitsejate tiitlid olid "šri tiin" ja maharadža.

Rana suguvõsa etendas Nepali ühiskondlikus, majanduslikus ja poliitilises arengus suurt osa. Selle liikmed on oma tohutu rikkuse ja võimuga praegugi Nepalis väga mõjukad. Nad on abielude ja äri kaudu tihedalt seotud valitseva Shahi dünastiaga.


Shahi dünastia

Shahi dünastia on endine Nepali kuningate dünastia, mis oli võimul 2008. aastani.

Prithvi Narayan (1769–1775) Pratap (1775–1777) Rana (1777–1799) Girvan (1799–1816) Rajendra (1816–1847) Surendra (1847–1881) Prithvi (1881–1911) Tribhuvan (1911–1950) Mahendra (1955–1972) Birendra (1972–2001) Dipendra (2001) Gyanendra (2001–2008)


Eesti Akadeemiline Spordiliit

Eesti Akadeemiline Spordiliit (lühend EASL) on vabatahtlikkuse alusel avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärgid ja tegevus on suunatud spordi, eelkõige üliõpilasspordi arendamisele ja korraldamisele Eestis. Liit ühendab Eestis üliõpilasspordiga tegelevaid spordiklubisid, -seltse ja -ühendusi ning kõrgkoole üliõpilasspordi edendamiseks ning sellealase ühistegevuse koordineerimiseks.

Riikide üliõpilasspordiliitusid ühendab Rahvusvaheline üliõpilasspordiliit FISU, kuhu kuulub enam kui 100 rahvuslikku üliõpilasspordiliitu kõigilt viielt kontinendilt.

EASL on FISU liige aastast 1993.

FISU korraldusel ja juhtimisel toimuvad kogu maailma üliõpilastele universiaadid; üliõpilaste maailmameistrivõistlused; teaduskonverentsid; FISU foorumid.


1968. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XIV NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Kiievis 1968. aastal. Turniiril jagasid esikohta Anatoli Gantvarg ja Andris Andreiko. Järgmisel aastal Vilniuses peetud järelmatši ja oma neljanda meistritiitli võitis aga Andreiko.

Turniir

Järelmatš


1969. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XV NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Harkovis 1969. aastal. Anatoli Gantvargist sai viies mängija, kes tuli sellel alal NSV Liidu meistriks.


Ilon Wikland

Ilon Wikland (sünninimi Maire-Ilon Pääbo; sündinud 5. veebruaril 1930 Tartus) on eesti päritolu Rootsi kunstnik ja illustraator, kes on tuntud kui Astrid Lindgreni raamatute illustreerija.

Lapsepõlve veetis ta Haapsalus. Õpinguid alustas Tallinnas, kuid aastatel 1939–1944 õppis ta Haapsalu 1. algkoolis.

1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest koos klassiõe perega Rootsi.

1953. aastal soovis ta saada tööd illustraatorina kirjastuses Rabén & Sjögren. Tänu sellele kohtus ta 23-aastaselt Astrid Lindgreniga, kellele tema joonistused meeldisid – sellest sai alguse nende pikk koostöö. Astrid oli just lõpetanud raamatu "Mio, mu Mio" kirjutamise ning sai kohe aru, et Wikland suudab joonistada "muinaslugusid". Wikland tegi "Mio, mu Mio" raamatu jaoks test-joonistused ning see oligi algus nende kahe naise omavahelisele pikale koostööle.


1970. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XVI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Tallinnas 1970. aastal. Oma viienda meistritiitli võitis Andris Andreiko.


Novoržev

Novoržev on linn Venemaa Pihkva oblastis, Novorževi rajooni keskus. Asub Pihkvast 140 km kagus Bežanitsõ kõrgustikul Rostso ja Oršo järve vahel.

Novoržev sai linnaõigused 1777. aastal.


Boffer

Boffer (sõna pärineb ameerika inglise keelest) on spetsiaalne pehmendatud külmrelva imitatsioon, mida kasutatakse seikluslikus rollimängus (larp). Eesmärgiks on luua ohutu rekvisiit reaalse võitluse imiteerimiseks.

Bofri kuju sõltub imiteeritavast relvast või esemest. Harilikult kehtestavad mängude korraldajad oma mängudel bofritele ohutusnõuded. Tihti on reglementeeritud bofri maksimaalne pikkus, mass, valmistamiseks lubatud materjalid ja pehmenduse paksus löögipindadel. Üldpuhkudel imiteerib boffer mõõka, kuid levinud on ka nuiad, pistodad või kirved.


Ržev

Ržev on linn Venemaa Tveri oblastis, Rževi rajooni keskus. Asub Tverist 130 km edelas Volga jõe mõlemal kaldal.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 62 026 elanikku.

Rževi on esmamainitud 1216. aastal. Linnaõigused sai 1775. aastal.

Teise maailmasõja ajal hävis linn rasketes lahingutes täielikult, kuid taastati pärast sõda.

Linn on masinatööstuse keskus ning raudteede ja autoteede sõlmpunkt.


Édith Piaf

Édith Piaf (kodanikunimi Édith Giovanna Gassion; 19. detsember 1915 Pariis – 10. oktoober 1963) oli prantsuse laulja ja näitleja.

Piafi laulud peegeldasid tema enda elukäiku. Väga tuntud olid tema lauldud šansoonid. Tema kuulsaimad laulud on teiste seas "La vie en rose" (1946), "Hymne à l'amour" (1949), "Milord" (1959), "Non, je ne regrette rien" (1960), "L'Accordéoniste" (1955), "Padam, Padam ..." (1951) ja "La Foule" (1957).


Jürgen Ligi

Jürgen Ligi (sündinud 16. juulil 1959 Tartus) on Eesti poliitik, VIII–XV Riigikogu liige.

Ta on Eesti Reformierakonna aseesimees. Aastatel 2005–2007 oli Jürgen Ligi Eesti kaitseminister ja 2009–2014 rahandusminister. Taavi Rõivase teise valitsuse haridus- ja teadusminister (8. aprillist 2015 12. septembrini 2016) ja seejärel välisminister.

Ligi on tuntud otsekohesuse poolest. Maailmavaatelt on Jürgen Ligi liberaal.

Jürgen Ligi oli NLKP liige.


Elle Kull

Elle Kull (sündinud 5. jaanuaril 1952 Haapsalus) on eesti näitleja ja poliitik.

Elle Kulli lapsepõlv möödus Haapsalus. 1970. aastal lõpetas ta Haapsalu 1. Keskkooli (48. lend). 1974. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (6. lend), kursuse juhendajad Grigori Kromanov ja Mikk Mikiver. Pärast konservatooriumi lõpetamist oli ta aastatel 1974–2003 Eesti Draamateatri näitleja.

2003. aastal kandideeris Riigikogu valimistel Res Publica nimekirjas ja sai Riigikogus kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmeks. 2007. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Isamaa ja Res Publica (IRL) nimekirjas, kogus 2083 häält ega osutunud valituks. 2009. aastal sai Elle Kullist Taavi Veskimäe asemel Riigikogu asendusliige. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 568 häält ega osutunud valituks.

2013–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.

1998–2015 oli Elle Kull UNICEFi Eesti Rahvuskomitee president.

Elle Kull on olnud MTÜ Meediastuudio koolitaja (esinemiskursused) ja Kaari Sillamaa Kaunite Kunstide Kooli teatristuudio õpetaja.


Ivar Ivask

Ivar Vidrik Ivask (17. detsember 1927 Riia – 23. september 1992 Fountainstown, Iirimaa) oli eesti päritolu USA luuletaja ja kirjandusteadlane.

Ta ema oli lätlane, isa eestlane (pärit Rõngust), kodune keel oli saksa keel.

Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus ta 1946–1949 õppis Marburgi ülikoolis germanistikat. Alates 1949. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides ning alates 1991. aastast Iirimaal.

Ta sai 1953 Hugo von Hofmannstalist kirjutatud töö eest doktorikraadi.

Aastatel 1953–1966 Minnesotas Northfieldis saksa keele ja kirjanduse õppejõud, 1967–1991 Oklahoma ülikooli professor. Uuris peamiselt saksakeelset kirjandust ning tegeles võrdleva kirjandusteaduse ja maailmakirjandusega.

Ta oli ajakirja World Literature Today peatoimetaja. Ta oli Wellesto liige.


Immuunsus

Immuunsuseks ehk nakkuskindluseks ehk tõvekindluseks (ladina immunitas, immunis) nimetatakse paljude loomade spetsiifilist kaitset ja vastupanuvõimet või ka vastuvõtmatust näiteks mikroobide, teiselt organismilt pärinevate kudede või toksiinide ning organismile ohtlikena tunduvate ainete vastu.

Immuunsus avaldub immuunvastuse mehhanismide ja vahendite ning tõenäoliselt ka immuunjärelevalve kaudu.

Immuunsuse ülesanne on tagada organismile stabiilne sisekeskkond ning eristada oma võõrast.

Immuunsuse areng ja mehhanismid, vahendid ning immunopatoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi ja ka arenguastmeti. Immuunsust mõjutavad lisaks ka väliskeskkonna tingimused.

Immuunsus on ka võime neutraliseerida organismile võõraid, kõrgmolekulaarseid, peamiselt valgulisi ühendeid. Immuunsuse aluseks on võõrühendi antigeensus. Kui ühend ei ole piisavalt antigeenne, siis immuunsüsteem ei reageeri võõrühendile.


Ringhalsi tuumaelektrijaam

Ringhalsi tuumaelektrijaam on Rootsi suurim elektrijaam, mis kuulub riigifirmale Vattenfall.

See asub Hallandi läänis Varbergi vallas, umbes 20 km Varbergist põhja pool ja 60 km Göteborgist lõuna pool. Jaamas on neli reaktorit koguvõimsusega 3550 MW. Jaama aastatoodang 24 TWh elektrit vastab umbes 20 protsendile Rootsi aastasest elektrienergiakulust. Jaamas töötab 1300 inimest.

Reaktorid pandi tööle aastatel 1975, 1976, 1981 ja 1983.

14. novembril 2006 põles jaamas transformaator ja üks reaktor seiskus.

Ringhalsi tuumajaam on kavas sulgeda aastal 2022 ja lammutada seejärel 8 aasta jooksul.


Šõmkent

Šõmkent (kasahhi Шымкент, ladina kirjaviisis Şımkent; varasemad nimed Tšimkent, Tšernjajev, Nedžiket) on linn Kasahstanis, keskalluvusega linn. 2018. aastani oli Lõuna-Kasahstani oblasti keskus.

Šõmkent tekkis 12. sajandil Siiditee äärde. 1864. aastal vallutasid linna vene väed.

Linna läbib Turkestani-Siberi raudtee.

Linna elanikest on 55,7% kasahhid, 15,7% venelased ja 15% usbekid.


Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu

Eesti Üliõpilaste Selts on 1870. aastal Tartus asutatud üliõpilasorganisatsioon. Käesolev artikkel räägib EÜS ajaloost.


1971. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XVII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Taškendis 1971. aastal. Teist aastat järjest ning oma kuuenda tiitli võitis Andris Andreiko.


Viisli

Viisli on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Kuulus 1950. aastani Ahja valda, 1945–1954 Laane külanõukogusse, hiljem Rasina külanõukogusse.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.

Viisli küla maadel asub Arniko kääbaskalmistu.


Kastmekoja

Kastmekoja on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Kuulus 1950. aastani Ahja valda, 1945–1954 Laane külanõukogusse, hiljem Rasina külanõukogusse.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.


Säässaare

Säässaare on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 oli küla Mooste valla koosseisus.

Külas asub Säässaare ristimänd.


Ibaste

Ibaste on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Kuulus 1950. aastani Ahja valda, 1945–1954 Laane külanõukogusse, hiljem Rasina külanõukogusse.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.


Mustakurmu

Mustakurmu on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1945–1991 oli küla Ahja külanõukogu koosseisus. 1978. aastal liideti Mustakurmu külaga Musta asundus. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.

Ajalooliselt kuulub küla Võnnu kihelkonda.

Küla läbib Ahja–Vastse-Kuuste tee.

Küla läänepiiril voolab Kotiku oja.


Mõtsküla

Mõtsküla on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.


Kosova

Kosova on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.


Akste

Akste on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.

Küla territooriumi idapiir kulgeb mööda Ahja jõge. Küla piires voolab Akste orus Akste oja, mis suubub Ahja jõkke. Akste järv ja Akste looduskaitseala jäävad mõlemad külast läände. Valgesoo ja selle kaitseks moodustatud Valgesoo maastikukaitseala asuvad Akstest vahetult lõunas.

Aastatel 1945–1954 tegutsenud Akste-Kärsa külanõukogu keskus asus Akstes.

Külas asub kolm arheoloogiamälestiseks arvatud kääbast.

Külas asub kaitsealune Akste ristimänd.

Akste külaosad on Aabukurm edelas ja Nahakülä lõunas.


Vanamõisa (Põlva)

Vanamõisa on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Küla eelkäijaks oli 1920. aastatel endise Vanamõisa karjamõisa põldudele rajatud Vana asundus, mis 1978. aastal nimetati Vanamõisa külaks.

Aastatel 1945–1991 oli Ahja külanõukogu koosseisus. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.


Loko

Loko on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.

Küla läbib Ahja–Vastse-Kuuste tee.


Kärsa (Põlva)

Kärsa on Põlvamaal Põlva vallas asuv küla.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ahja vallas.

Küla esmamainiti 1582 kujul Kiersakulla. Järgnesid mainimised Kerse (1627), Kerste kylle (1638) ja kärsa kül (1729). Küla asus Võnnu kihelkonnas ja kuulus Ahja mõisale.

Kärsa küla koosneb kahest osast: edelapoolsest Mäe-Kärsast ja kirdepoolsest Ala-Kärsast. Rahvas kutsub neid Mäeküläks ja Alaküläks. 1816–1834 olid nende ametlikud nimed Ober-Kersa ja Nieder-Kersa.

Külanimi on ilmselt tekkinud sõnast "kärss", mis oli esialgu talupoja lisanimi.

Omaette piirkondadena eristuvad veel Arramäe ja Kahrukurm läänes, Karjamaa edelas, Mäkipäälne ehk Popsikurm lõunas ning popsitaredega Salatski ja Sulbikurm idas. Arramäe kohal oli veel 19. sajandi III veerandil mets. Asulana rajati see 1920. aastatel, varem oli seal 3 popsikohta.

Külas asuvad 1878. aastal ehitatud Kärsa Metodisti Kogudusele kuuluv Kärsa õigeusu kirik, umbes 300 aastat vana Sulbi veski ning 19. sajandi teisest poolest pärinevad Kärsa kõrtsi hooned.

Külas asub Kärsa Kitse ohvriplats, mis on arvele võetud arheoloogiamälestisena.


Vabariiklik Partei

Vabariiklik Partei (inglise keeles The Republican Party, tuntud ka nime all Grand Old Party, GOP) on üks kahest peamisest erakonnast Ameerika Ühendriikides.

Erakond on asutatud 28. veebruaril 1854. Vabariiklik Partei on eri ajastutel esindanud erinevaid poliitilisi ideoloogiaid, 20. sajandi teisel poolel kujunes ta sotsiaalselt konservatiivseks ja majanduslikult liberaalseks erakonnaks.

Vabariiklaste nüüdsed valijad esindavad kõiki Ameerika ühiskonna rühmasid, kuid statistika kohaselt toetatakse neid vähem rahvus- ja seksuaalvähemuste poolt; samuti kalduvad väiksema sissetulekuga valijad eelistama Demokraatlikku Parteid. Vabariikliku Partei positsiooni peetakse eriti tugevaks kristlikes ringkondades ja lõunaosariikide elanike seas, ning peamiselt väljaspool linnu – ka paljud lõunaosariikide suurlinnad (Houston, Dallas, Charlotte, Nashville, Memphis, Miami, New Orleans) eelistavad Demokraatliku Parteid.

Alates 1856. aastast on Vabariiklik Partei osalenud 39 presidendivalimistel, võites neist 24. Viimasest 28 Ameerika Ühendriikide presidendist on 18 kuulunud Vabariiklikusse Parteisse. Siiani viimane Vabariikliku Partei ridadesse kuulunud president oli aastatel 2001–2009 valitsenud George W. Bush. 2016. aastal valiti presidendiks taas Vabariikliku Partei kandidaat (Donald Trump).

2006. aasta valimiste järel jäi Vabariiklik Partei nii Kongressi Esindajatekojas kui ka Senatis vähemusse. 2011. aastast on Vabariiklik Partei taas Esindajatekojas enamuses ning 2015. aastast ka Senatis.

Vabariikliku Partei esimees on alates jaanuarist 2011 Reince Priebus. Erakonna peakorter asub Washingtonis.


Ahja

Ahja on alevik Põlva maakonnas Põlva vallas.

Aastatel 1991–2017 oli alevik Ahja valla keskus.

Ahjal on lasteaed, Ahja Kool, Ahja mõisa varemed ja Ahja mõisa kalmistu, Ahja raamatukogu, Ahja kultuurimaja, spordihoone, hooldekodu ja Tuglase Muuseum.

Ahjalt on pärit kirjanik Friedebert Tuglas, vaimulik August Janni, poliitik Karin Jaani, metallikunstnik Tiiu Aru, klimatoloog Lembit Int, pianist ja muusikapedagoog Ell Saviauk, ajaloolane Peep Pillak ja jalgpallur Signy Aarna.


Rasina

Rasina on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Külas kasvab Rasina remmelgas, mis on ühtlasi nii Eesti jämedaim remmelgas kui ka Põlvamaa jämedaim puu.

Rasina küla läbib Lutsu jõgi.

Aastatel 1765–2005 tegutses Rasina kool.

Küla keskel saavad omavahel kokku Ahja–Rasina tee, Rasina–Meeksi tee, Hammaste–Rasina tee ja Himmaste–Rasina tee. Viimasega liitub küla piirides ka Räpina–Rasina tee.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Mooste valda.


Sukulendid

Sukulendid ehk lihaktaimed ehk turdtaimed (hilisladina keeles suculentus 'mahlane') on taimed, mille paksudes lehtedes, vartes või juurtes säilitatakse vett.

Sukulendid on üldjuhul kõrbetaimed.

Tüüpilised sukulendid on kaktused ja aaloed, kes vett säilitavad vastavalt varres ja lehtedes.

Sukulendid ei moodusta ühtset taimerühma. Nende sarnased tunnused tulevad elamisest sarnastes tingimustes.

Sukulente kasvatatakse tihti toataimedena, kuna nad vajavad tavalisest vähem hoolt ja kastmist.


Tilsiti rahu

Tilsiti rahulepingud (ka Tilsti rahu) olid kaks lepingut, mille Prantsuse keiser Napoleon I sõlmis Tilsitis juulis 1807 pärast oma võitu Friedlandi lahingus. Esimene sõlmiti 7. juulil Vene tsaari Aleksander I ja Prantsuse keisri Napoleon I vahel, kui nad kohtusid parvel Nemunase jõe keskel. Teine sõlmiti Preisimaaga 9. juulil. Lepingud lõpetasid neljanda koalitsiooni sõja Preisi kuninga kulul, kes oli rahuga nõustunud juba 25. juunil pärast seda, kui Grande Armée oli surunud ta tema valduste idapiirile, ja Tilsitis loobus ta umbes pooltest oma sõjaeelsetest valdustest. Nendest aladest lõi Napoleon Prantsuse vasallriigid, mis moodustati ja tunnustati Tilsitis: Vestfaali kuningriik, Varssavi hertsogiriik ja Danzigi vabalinn; muud loovutatud alad anti teistele Prantsuse vasallidele ja Venemaale.

Napoleon mitte ainult ei kindlustanud oma kontrolli Kesk-Euroopa üle, vaid sai ka Venemaa ja kärbitud Preisimaa oma liitlasteks kahe ülejäänud vaenlase Suurbritannia ja Rootsi vastu, päästes valla Inglise-Vene ja Soome sõja. Tilsiti rahu vabastas ka Prantsuse väed Hispaania kampaaniaks. Kesk-Euroopa muutus taas lahinguväljaks aastal 1809, kui Austria ja Suurbritannia ründasid Prantsusmaad viienda koalitsiooni sõjas.


Lemming

Lemming (Lemmus) on näriliste seltsi hamsterlaste sugukonda kuuluv perekond.

Teaduslikult kirjeldas lemminguid esimesena saksa botaanik Johann Heinrich Friedrich Link 1795.

Lemmingute perekonda kuulub viis liiki, kellest kolm on levinud Euraasia tundrates ja metsatundrates ning kaks liiki Põhja-Ameerikas.

Lemmingute tüvepikkus on 10–13,5 cm, saba on 18–26 mm pikk. Lemming kaalub 40–112 g. Karvastik on hall või pruun. Erinevalt kabilemmingutest ei vaheta nad talveks karva.

Lemmingu tiinus kestab 16–23 päeva. Pesakonnas on 1–13, tavaliselt 7 poega. Noored saavad suguküpseks juba 14 päeva vanuselt. Soodsate tingimuste korral võib see tekitada demograafilise plahvatuse.

Eluviisilt sarnanevad lemmingud kabilemmingutega . Hulgipaljunemise aastatel sooritavad nad ulatuslikke rändeid, mille käigus võivad nad ujuda üle jõgede ja isegi üle kitsaste väinade . See on pannud aluse müüdile, justkui sooritaksid lemmingud kogu karjaga enesetapu.

Lemmingud ja kabilemmingud moodustavad polaarrebase põhitoidu.


Loviisa tuumaelektrijaam

Loviisa tuumaelektrijaam on tuumaelektrijaam Soomes Loviisa linnas. Jaam asub Hästholmeni saarel umbes 90 km Helsingist ida pool.

Elektrijaamas on kaks nõukogude VVER-440-tüüpi surveveereaktorit. Mõlema reaktori võimsus on 490 MW.

Loviisa tuumaelektrijaam hakkas tööle 1977. aastal, kui reaktor Loviisa 1 hakkas elektrit tootma. Nelja aasta pärast, 1981. aastal võeti kasutusele reaktor Loviisa 2.

Loviisa tuumaelektrijaam kuulub energiakontsernile Fortum.


Majaomanikkude Koda

Majaomanikkude Koda (ajakirjanduses ka Majaomanike Koda) oli linnade (kuni 1938. aastani ka alevite) administratiivpiires asuvate kinnisvarade omanike kutsealane omavalitsus Eestis aastail 1935–1940.

Koja seaduse eelnõu esitas Vabariigi Valitsusele 15. detsembril 1934 komisjon, kuhu kuulusid Jaan Masing, Johannes Mürk ja Roman Viederfeldt.

Hääleõigus koja valimisel oli umbes 24 000 majaomanikul, koja heaks võeti maksu 1% ulatuses kinnisvaramaksu suurusest.

Majaomanikkude Kojal oli 60 valitavat liiget. Majaomanikkude Kojal oli õigus valida üks Riiginõukogu liige.

22. mail 1940 kinkis koda Tallinna linnavolikogule eebenipuust vasara.


Ojapere

Ojapere küla asub Rapla maakonnas Märjamaa valla edelaosas Velise jõe vasakul kaldal. Halduslikult jäävad küla piiresse ka osa kuni Avaste sooni ulatuvatest põldudest ja heinamaadest ning Avaste soo kirdeosas olev jääksoo. Ojapere põhiosa on tugevate arhailise lääne-eestiliku sumbküla tunnustega.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Tänapäeval on Ojapere külas suhteliselt palju suvilaid. Külas on silmatorkavalt palju hästi säilinud vanu ja korrastatud taluhooneid, mistõttu on tegemist miljööväärtusliku kohaga. Kolhoosiajale viitav arhitektuur Ojaperes puudub. Küla juures rippsilla naabruses asub üks valla olulisematest ujumiskohtadest.

Velise jõgi voolab Ojapere kohal Lääne-Eesti madaliku kohta suhteliselt sügavas moldorus, mille Ojapere-poolne kallas kerkib pikkamisi 2 km kaugusel Avaste mäeks.

Ajalooliselt on jagunenud küla kaheks: Mäeküla ja Jõeküla. Osa Mäeküla majadest kuulub nüüdseks Kausi küla piiresse. Aastatel 1977–1996 kuulus Ojapere alla ka Kesu küla.


Pipi Pikksukk

Pipi Pikksukk (rootsi keeles Pippi Långstrump) on paljude Astrid Lindgreni raamatute tegelane. Karakteri lõi kirjanik oma tuttava, Sonja Melini põhjal.

Tema täielik nimi on Pipilota Viktuaalia Rullkardiine Piparmünta Eefraimitütar Pikksukk (rootsi keeles Pippilotta Viktualia Rullgardina Krusmynta Efraimsdotter Långstrump).

Esimene raamat Pipist ilmus 1945. Selle pealkiri oli "Pippi Långstrump" ("Pipi Pikksukk") ja selle oli illustreerinud Ingrid Vang Nyman. Eesti keeles ilmus see teos 1968. aastal Vladimir Beekmani tõlkes kirjastuses Eesti Raamat originaalillustratsioonidega. 2016. aastal ilmus eesti keeles teose viies trükk.

Pipi elab Rootsi mereäärse väikelinna servas pisikeses majas, Segasumma suvilas. Maja on kunagi ostnud Pipi isa, et vanaduspõlves sinna elama asuda. Pipi elab üksinda, ilma ühegi täiskasvanuta. Tema isa on Eefraim Pikksukk, laeva Keksutaja kapten. Pipi suundub Segasumma suvilasse pärast seda, kui torm on puhunud isa üle parda merele. Pipi on veendunud, et isa ei ole uppunud, vaid lained on kandnud ta ühe väikese lõunamere saare randa ning isast on saanud neegrikuningas. Hiljem selgubki, et Pipi isa on Kurrunurruvutisaare ainuvalitseja kuningas Eefraim I. Pipi ema on surnud siis, kui tüdruk oli alles väga väike. Ise ütleb Pipi oma vanemate kohta nii: "Minu isa on kuningas ja ema on ingel taevas, mitte igal lapsel ei ole niisugusi vanemaid".

Pipi on silmatorkava välimusega. Tema tulipunased juuksed on seotud kahte patsi nii tugevasti, et need hoiduvad peast eemale. Tema nägu on tedretäppe täis. Jalas kannab ta eri värvi sukki ja tema kingad on mitu numbrit suuremad kui vaja. Kingad ostis Pipile isa, jättes ruumi kasvamise jaoks. Kleidi õmbles Pipi endale ise ja kasutas selleks riidetükke siit ja sealt, sest ainult ühest kangast ei olnud piisanud.

Pipi ei käi koolis ega oska sellepärast kuigi hästi kirjutada ega lugeda. Ta suhtleb inimeste väga sirgjooneliselt ja ausalt, ehkki Pipi ei soovi kunagi kedagi solvata. Tänaval kõnnib ta vahel tagurpidi, sest ei viitsi ümber pöörata ning kinnitab, et on käinud maal, kus inimesed kõnnivadki tagurpidi.

Pipil on kodus ahv Härra Nilsson ja hobune, kes elab verandal – Pipi sõnul sellepärast, et köögis oleks ta jalus ja magamistoas hobusele ei meeldiks. Kui Pipi hobusega linnakeses kappab, siis teeb ta seda sellise hooga, et kabjaplagin kostab kaugele ning aknaraamid värisevad. Õlgkübarat kandev härra Nilsson on Pipiga alati kaasas, istudes tüdruku õlal.

Pipi on koos isaga palju aastaid merd sõitnud ning kogu maailmas külastanud erisuguseid kummalisi paiku ja kohanud inimesi, kes on Pipi sõnul märksa veidramad kui rootslased. Ta pajatab sageli oma mälestusi. Näiteks kõneleb Pipi Shanghai mehest Hai Shangist, kelle kõrvad olid nii suured, et nende alla mahub kogu tema suguvõsa vihmavarju, või ühest Rio poisist, kes kasvas mitu meetrit päevas, kuni ulatus keelega päikest limpsama. Ta kinnitab, et Rootsi lapsed armastavad korrutustabelit ning saavutavad suurepäraseid tulemusi sülitamise võistlustel. Pipi sõnul on selles eriti osav Tommy ja Annika õpetaja, kelle jooksu pealt sülitamisele elab vaimustusega kaasa kogu linnarahvas. Ta räägib, et Argentinas on koolitükkide tegemine rangelt keelatud ning iga laps, kes teab, kui palju on kokku seitse ja viis, pannakse karistuseks nurka seisma. Pipi tunnistab, et ta luiskab ning kinnitab, et valetada on väga inetu. Samas aga nendib Pipi, et tema isa on veel suurem luiskelugude vestja. Hiljem kinnitab isa Eefraim, et nii see tõesti on - tal olevat Kurrunurruvuti saarel valede rääkimise õhtu, ning mida rohkem kuningas Eefraim rahvale valetab, seda kõvemini tema alamad hakkavad taguma trumme.

Isalt päris Pipi kohvri kuldmüntidega ja üleloomuliku füüsilise jõu. Pipi on maailma kõige tugevam tüdruk ning saab hõlpsalt jagu kahest tema koju tunginud vargast, keda ta sunnib öö läbi endaga kammipilli järgi polkat tantsima. Ta võidab tsirkuse jõumeest Kanget Adolfit ja peaaegu võidab oma isagi, nii et ta võib olla maailma kõige tugevam inimene üldse. Hobuse ülestõstmine on talle täiesti tavaline tegu. Kergesti saab ta jagu huligaanide kambast. Vihasel härjal murrab Pipi sarved peast ning laseb end puksida, ise naerdes, et härg lõpetaks tema kõditamise. Pipi suudab vähimatki vigastust saamata alla hüpata kõrgelt kaljult, võidelda näljaste haidega ning sõidab Kurrunurruvuti saarel tünni sees joast alla. Kui kaks politseinikku tulevad teda lastekodusse viima, mängib Pipi nendega katusel turnides kulli ning tõstab nad hiljem värava taha, kuid annab kummalegi tänutäheks omaküpsetatud piparkooke, sest politseinikud on Pipi sõnul pärast rabarbrikreemi parim asi maailmas.

Teos lõpeb talveõhtuga, mil naabermajas elavad sõbrad Tommy ja Annika silmavad Pipit, kes istub üksi Segasumma suvila köögis ja vaatab värelevat küünlaleeki. Lapsed arutlevad, et Pipi paistab väga üksildasena, ja otsustavad talle järgmisel päeval taas külla minna. Siis kustutab Pipi küünla.


Rahva Harta

Rahva Harta (inglise keeles People's Charter) oli 1838. aastal Londonis kuuest parlamendiliikmest ja kuuest töölisest koosneva komitee koostatud dokument, mis esitas tööliste nõudmised.

Inglismaa töölisklass ei olnud rahul oma õiguste ja töötingimustega. Olukorra muutmise lootuses loodi tööliste ühinguid ja otsustati pöörduda oma nõudmistega parlamendi poole. Harta (inglise keeles charter) järgi sai ka liikumine endale nime - tšartism. Hartale koguti üle miljoni allkirja, kuid parlament lükkas selle ikkagi tagasi. See süvendas veelgi pingeid. Tšartristid kasutasid esialgu oma eesmärkide saavutamiseks demonstratsioone ja massimiitinguid, kuid osa nende juhtidest pooldasid ka vägivaldseid meetodeid. Mitmel pool puhkesidki ülestõusud. Massiliikumine vaibus alles 1840. aastate lõpul. Tšartistide tegevuse tõttu viis valitsus läbi mitmed ümberkorraldused. 1847. aastal sätestati 10-tunnine tööpäev.


Kotkaristi teenetemärk

Kotkaristi teenetemärk on 1928. aastal asutatud Eesti (alates 1936. aastast riiklik) teenetemärk, mida antakse sõjaliste ja riigikaitseliste teenete eest.


Paulus VI

Paulus VI (Giovanni Battista Enrico Antonio Maria Montini; 26. september 1897 – 6. august 1978) oli paavst 1963–1978. Ta oli 262. paavst. Teda on nimetatud palverändurist paavstiks. Ta kuulutati 19. oktoobril 2014 õndsaks ja 14. oktoobril 2018 pühakuks.

Giovanni Battista Montini sündis Concesios alamaadlikust advokaadi, hilisema parlamendiliikme ning kohaliku ajalehe toimetaja Giorgio Montini (1861–1943) ja Giuditta Alghisi (1874–1943) kolmelapselise pere teise lapsena. Tema vanemad tutvusid palverännakul Roomas. Montini ristiti 30. septembril 1897, ta sai esimese armulaua 6. juunil 1902 ja konfirmeeriti piiskop Giacomo Corna-Pellegrini poolt 21. juunil 1902. Ta oli viimane paavst, kes pärines aadlisoost.

Montini asus 1903 õppima Cesare Arici jesuiitide kolleegiumis. 1907 käis ta esimest korda Roomas. 1914 ei sooritanud ta eksamit meditsiini alal, mille järel tundis ta kutsumust saada preestriks ja asus 1916 õppima Brescia seminaris, kuid viletsa tervise tõttu ei lubatud tal ööbida seminaris, vaid kodus. Ta jätkas õpinguid Milano seminaris, kus tegi 1918 kaastööd üliõpilaslehele La Fionda ja astus 1919 Itaalia Katoliiklike Ülikoolide Üliõpilaste Föderatsiooni. 1920 siirdus ta Rooma, et jätkata filosoofiaõpinguid Gregoriuse ülikoolis. 1922 asus ta õppima Accademia dei Nobili Ecclesiastici akadeemias ning õppis kirjandust, ajalugu ja kanoonilist õigust Rooma La Sapienza ülikoolis.

Montinile tehti 21. novembril 1919 tonsuur ja ta ordineeriti 29. mail 1920 preestriks. Ta andis Pius X poolt kehtestatud modernismi tauniva vande. Montini oli 1924–1933 seotud Catholic Actioni liikumisega ja oli Itaalia Katoliiklike Ülikoolide Üliõpilaste Föderatsiooni kaplan.

Montini pidi oma esimesest ametikohast Poola nuntsiatuuris lahkuma tervislikel põhjustel. 1931–1937 õpetas ta paavstlikus diplomaatide koolis diplomaatia ajalugu. Mais 1938 osales ta Ungaris rahvusvahelisel armulauakongressil ja 1950 külastas USA-d.

Montini annetas teise maailmasõja ajal suuri summasid juutide päästmiseks ja teatas 18. septembril 1942 Israel Gutmani andmetel Pius XII-le, et juutide represseerimine on võtnud tohutud proportsioonid. Teda on süüdistatud koostöös fašistidega, kellelt ta olevat saanud poliitilisi lubadusi, eriti sidemetes Itaalia välisministri Galeazzo Cianoga ja seotuses juhtivate fašistlike poliitikute põgenemisele kaasaaitamises sõja lõpu eel. Ametlikult kinnitamata andmetel oli Montini kavatsenud aidata Itaalia kroonprintsessi Maria Joséd otsida kontakti USA diplomaatidega, mille eesmärgiks oli sõlmida eraldi rahu Itaaliaga, kuid printsessi kohtumist USA esindajaga ei toimunud.

Kinnitamata andmetel oli Pius XII kavatsenud pühitseda Montini 1953 kardinaliks, kuid Montini oli sellest ametist loobunud. Teise versiooni järgi toimis paavst oma sõbranna Pasqualina Lehnerti nõuande järgi ja ei pühitsenud Montinit kardinaliks. Kolmanda versiooni järgi teda paavst Pius XII ei kinnitatud kardinalide nimekirja, kuna paavstile sai teatavaks, et Montini on pidanud läbirääkimisi kommunistliku bloki riikidega ning seetõttu eemaldati ta Rooma kuuriast.

Johannes XXIII olevat teda kord võrrelnud Hamletiga, kuid ametlikud allikad seda väidet ei kinnita.


Protseduur

Protseduur on mitmetähenduslik sõna. Protseduur on protsessi kirjeldus (a procedure outlines how to perform a process). Protseduur võib mõnikord tähistada ka protsessi (näiteks toimingut), mille kohta protseduur on. Protseduur aetakse vahel segamini juhendiga, mis kirjeldab, kuidas toimingut sooritada (a work instruction describes how to perform a task). Protseduur on meditsiinis toiming patsiendiga diagnoosimise või ravi eesmärgil. Protseduur on infotehnoloogias alamprogramm (subroutine, subprogram) või funktsioon (function), vt protseduraalne programmeerimine.


Timpan

Timpan on löökpill. Tema tekitatud heli on madal ja kumisev.

Timpan koosneb metallkatlast ja selle peale pinguldatud nahast. Timpan on häälestatav ehk muudetava helikõrgusega löökpill: mida suurema pinge all on timpani nahk, seda kõrgem heli tekib. Timpani nahka pingutab pillimees pedaali abil või häälestuskruvidega, mida timpanil on kaheksa. Timpanikatla ülemisel äärel on skaala, mis näitab, millisel kõrgusel heli võib pill parasjagu tekitada. Pedaali abil saab pillimees teha timpanil väga põnevalt ja salapäraselt kõlavad glissando'sid – libiseda sujuvalt ühelt helikõrguselt teisele. Timpaninahka ei tohi aga liiga palju pinguldada, sest siis võib nahk rebeneda. Selleks, et timpanite heliulatus oleks suurem, valmistatakse eri suurusega timpaneid. Väiksemad katlad annavad kõrgemaid helisid, suuremad aga madalamaid. Timpanit mängitakse vildist või flanellist peadega timpaninuiade abil.

Timpan on sümfooniaorkestri löökpillide rühma kõige tähtsam pill. Orkestris kasutatakse tihti 2–5 timpanit.

Timpanid on väga vanad pillid ning nad olid koos tuubadega kuninglikeks pillideks Egiptuses ja Indias. Timpanitega edastati teateid ja tehti sõjakäikudel toonust tõstvaid ähvardushääli. Esimesed pedaaliga timpanid valmisid 19. sajandi lõpul.


Valitsemine

Valitsemine, ka valitsus, on võimu teostamine, riigijuhtimise ja elu korraldamine laiemas mõttes.

"Valitsuse" all mõeldakse eesti keeles enamasti täidesaatva võimu institutsiooni. Valitsus on valitsemise üks teostaja, kes peab arvestama ametiühingutega, kodanike ühendustega, rahvusvahelisete organisatsioonidega, hargmaiste korporatsioonidega, avaliku arvamusega ja kõige üldisemas mõttes rahvaga. Riigi osakaal valitsemises on aastatega vähenenud, kuid riigile kuulub jätkuvalt keskne roll selles. Valitsemine võib toimuda ka ilma valitsuseta.


Juht

Juht on mõne sõiduki juhtimises seisnev elukutse ja amet, näiteks bussijuht, taksojuht, autojuht, kraanajuht, vedurijuht, laevajuht. Juht (inglise keeles manager) on amet, millega kaasneb õigus, kohustus ja vastutus tagada organisatsiooni ettenähtud toimimine. Juht võib füüsikas olla elektrijuht, valgusjuht, lainejuht vms.


Kavandamine

Kavandamine (ingl.k. design) on tegevus, mille tulemuseks on kavand või kavandid. Kavanditeks võivad olla joonised, spetsifikaadid, protseduurid, juhendid, juhised, näidised jms.

Kavandamiseks on erinevaid metodoloogiaid, metoodikaid ja tehnikaid. Kavandamine on iseseisev distsipliin.


Annely Peebo

Annely Peebo (neiuna Annely Sarv; sündinud 16. novembril 1971 Võhmas) on eesti päritolu Austria ooperilaulja (metsosopran).


Spetsifikatsioon

Spetsifikatsioon (ladina keeles specificatio määratlemine, loendamine) ehk spetsifikaat, ka eristuskiri, on lepinguõiguses dokument, mis kirjeldab ja määratleb üksikasjalikud nõuded toote, teenuse või protsessi kohta. Esitatatakse harilikult loetelu või tabeli kujul (ka nn tükitabelina).


Labürint

Labürint on kividest või muudest materjalidest ehitatud (või ka mistahes pinnale joonistatud, sisse raiutud või lõigatud) pärimusliku ja kultusliku otstarbega ühes suunas kulgev keerdkäigustik.

Sõna labürint tuleb vanakreeka keelest ja on laiemalt usutud tõlgenduse kohaselt tulenev sõnast labrys, mis tähendas muinasaegset kaheteralist kirvest. Kui sellele sõnale lisati kohta tähistav sõnalõpp "-inthos", saadi uus sõna labyrinthos, "kaheteraliste kirveste koht". Sõna labrys kasutati Väike-Aasias, Lüüdias või Kaarias. Kreetal oli kaheteralise kirve nimetus wao. Mandri-Kreekas kasutati sõna pelekys.

Kultusliku ehitisena loodud labürint ei ole eksitavate umbradadega, selles on vaid üks nn väravatest keskmesse viiv ja sealt tagasi toov rada. Vanimad teadaolevad labürindikujutised on 3500–2500 aasta vanused petrolüüfid ehk kaljujoonistused. Neid on leitud näiteks Sardiiniast Val Camonicast, Hispaaniast Pontevedrast ja Cornwallist. Plinius Vanem on maininud nelja antiikset labürinti: Kreeta labürinti, Egiptuse labürinti, Lemnose labürinti ja Itaalia labürinti.


Peep Jänes

Peep Jänes (sündinud 26. detsembril 1936 Rakveres) on eesti arhitekt ja üks olulisemaid modernismi viljelejaid Eesti arhitektuuri ajaloos.


Toyonaka

Toyonaka on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub Ōsakast põhjas.

Toyonaka linn moodustati 1936. aastal.

Linnas asub Ōsaka ülikooli kampus ja osa Ōsaka rahvusvahelisest lennujaamast. Toyonakas asub Ōsaka metroo Midōsuji liini lõppjaam.

Linnas on naftakeemia-, masina- ja tekstiilitööstusettevõtted.


Tondabayashi

Tondabayashi on linn Jaapanis Ōsaka prefektuuris. Asub Ōsakast kagus.

Tondabayashi linn moodustati 1950. aastal.


Erastvere

Erastvere on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Külas asub Erastvere järv. Järve kagukaldal asuvad Erastvere mõisa süda ja mõisa kalmistu.

Erastverega liideti 1977. aastal Kolovere ja 2021. aastal Soodoma.


Jõgehara

Jõgehara on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Külast voolab läbi Võhandu jõgi, mida sellel lõigul kutsutakse ka Pühäjõeks. Küla piires asuvad Kurvitsa järv ja Hüüdre järv.


Patrick Cleburne

Patrick Ronayne Cleburne (16. märts 1828 Corki krahvkond, Iirimaa – 30. november 1864 Franklin, Tennessee) oli iiri päritolu Ameerika Riikide Konföderatsiooni sõjaväelane, kindralmajor (1862).


Soodoma

Soodoma oli küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Soodoma naaberkülad olid loodes Erastvere, põhjas Magari, idas Põlgaste, lõunas Närapää ja Peetrimõisa ning edelas Koigera.

Kohanimekäändeks on "Soodomale" või "Soodomasse".

Posti sihtnumber oli 63124.


Põlgaste

Põlgaste on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Küla on esmamainitud 1628. aastal (Poelcks). Nõukogude perioodil asus Põlgastes "Kalevi" kolhoosi keskus.

Põlgastes asub lasteaed-algkool, pansionaat, raamatukogu ja motokrossirada.


NPC

NPC ehk Non Playable Character (Mitte Mängitav Tegelane) on tehisintellekti poolt juhitav isik tavaliselt seostatud arvutimängudega.


Adolf Linde

Adolf Linde (ka Ado Linde; 22. veebruar (vkj)/ 6. märts 1851 Paemurru talu, Taevere mõisavald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 1. september (vkj)/ 14. september 1908 Tartu) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Ta sündis möldri peres. Õppis Suure-Jaani kihelkonnakoolis ja Cimze seminaris aastatel 1871–1874.

Ta oli koolmeister Kodavere ja Vändra kihelkonnas.

Ta oli ajalehe Sakala kaastööline, tõlkis saksa, vene ja läti keelest eesti keelde, kirjutas jutte ja koolikirjandust, juhatas laulukoore ning kogus rahvaluulet.

Adolf Linde oli ka Eesti Kirjameeste Seltsi liige, tegutses Eesti Aleksandrikooli liikumises. Oli Vändra Põllumeeste Seltsi esimees.


Jaan Lipp

Jaan Lipp (30. oktoober 1858 – 20. jaanuar 1924) oli eesti ametnik ja ajakirjanik.

Jaan Lipp sündis Tarvastu kihelkonnas Vooru vallas, tema vanem vend oli Martin Lipp. Ta õppis Tarvastu kihelkonna- ja Valga kreiskoolis. Seejärel tegutses ta mitmelpool ametnikuna ning toimetas 1879–1881 Perno Postimeest. Ta tegi kaastööd ka Eesti Postimehele ja Sakalale ning kuulus Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi, "Endla" seltsi ja Eesti Kirjameeste Seltsi.


Anton Luts

Anton Luts (ka Anton Lutsu; 24. oktoober (vkj, teistel andmetel 24. september) 1853 Are küla, Uuemõisa vald, Pöide kihelkond – 11. november (vkj) 1897) oli eesti rahvusliku liikumise juhte Saaremaal.

Luts sündis Are külas Lutsu talus. Ta õppis Goldingeni õpetajate seminaris ning töötas hiljem Kuressaare Eeskujuliku Kihelkonnakooli juhatajana. Ta kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi, oli Eesti Aleksandrikooli liikumise aktivist ning kuulus 1881. aastal ajalehe Valgus nõukokku. Ta oli ka üks Kuressaare Eesti Seltsi asutajaid ja selle aktiviste. Luts oli seega üks väheseid aktiivseid rahvusliku liikumise tegelasi Saaremaal.

Ta on maetud Tornimäe kalmistule.


Jaan Lõvi

Jaan Lõvi (6. november 1853 – 15. september 1939) oli eesti koolmeister.

Lõvi sündis Viljandimaal Vana-Võidus. Ta õppis Viljandi kihelkonnakoolis ning oli seejärel koolmeister Türi kihelkonnas Retlas. Ta lõi seal laulu- ja mängukoori ning asutas raamatukogu. Samuti oli ta Eesti Postimehe ja Sakala kirjasaatja ning kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi.

1886. aastal läks ta tülli kohaliku kirikuõpetajaga ja pidi koolmeistri ametist loobuma. Samal aastal surid ka ta naine ja kaks tütart. Lõvi suutis aga saatuselöökidest üle olla ning alustas uut elu, rajades Türile uue koolimaja, kus ta ise juhatajaks hakkas. 1911. aastal rajas ta ka Türi linnasetööstuse. Lõvi lõi kaasa ka Türi seltsielus ning juhatas laulu- ja pasunakoore.

Ta on maetud Türi Kesklinna kalmistule.


Saarlouis

Saarlouis (saksa; prantsuse Sarrelouis) on linn Saksamaal Saarimaa liidumaal, Saarlouis' kreisi keskus. Asub Saari jõe ääres, Prantsusmaa piiri lähedal.


1972. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XVIII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Riias 1972. aastal. Kui eelmisel korral toimus finaalturniir Lätis (1961), tuli Andris Andreiko NSV Liidu meistriks esimest korda, siis seekord juba seitsmendat korda.


Hella Wuolijoki

Hella Wuolijoki (aastani 1908 Ella Marie Murrik; 21. juuli 1886 Ala, Taagepera vald – 2. veebruar 1954 Helsingi) oli eesti päritolu soome kirjanik ja ühiskonnategelane. Tuntud ka pseudonüümi Juhani Tervapää all. Tema tuntuim teos oli näidenditsükkel "Niskamäe noorperenaine".

1908. aastal lõpetas ta Helsingi ülikooli, kus oli õppinud folkloristikat, ajalugu ja esteetikat.

Samal aastal abiellus Sulo Wuolijoega (1881–1957), kes oli Lenini lähedane sõber. Nad lahutasid abielu 1923. aastal.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.


Kerli Kõiv

Kerli Kõiv (esinejanimi Kerli; sündinud 7. veebruaril 1987) on eesti laulja. Tema album "Love Is Dead" jõudis Ameerika Ühendriikide edetabelisse Billboard 200.

Kerli Kõiv on paistnud silma keeruka muusikalise mütoloogia, mitmekesiste isetehtud esinemiskostüümide ja lavašõudega.

25. septembril 2018 Eestit külastanud paavst Franciscus võttis kohtumisel Eesti noortega Tallinna Kaarli kirikus oma kõne aluseks Kerli Kõivu laulu "Armastus on surnud", mida Franciscus tsiteeris ja mille sõnumiga ta polemiseeris.


Tšigorini-nimeline maleklubi

Mihhail Tšigorini nimeline maleklubi (vene Шахматный клуб имени М. И. Чигорина) on Peterburis asuv maleklubi.


Jiří Paroubeki valitsus

Jiří Paroubeki valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule 25. aprillil 2005 ja lahkus 16. augustil 2006.


Jaan Urvet

Jaan Urvet (sündinud 7. septembril 1948 Šunja külas Molotovi oblastis) on Eesti teatri- ja ühiskonnategelane, lavastaja, näitleja ja koolitaja.

Jaan Urvet lõpetas 1967. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. 2004. aastal omandas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis teatrimagistri kraadi.

Aastatel 1974–1977 töötas Urvet Eesti NSV Riiklikus Nukuteatris lavastajana ja näitlejana. Aastatel 1970–1980 oli ta Käpiku ja 1990–1998 Tallinna Toomteatri peanäitejuht. Aastatel 1970–1980 oli Urvet ka Tallinna Toomklubi projektijuht ja 1990–2013 selle direktor. Aastatel 2002–2013 oli ta projektiteatri KATeater kunstiline juht.

Urvet on töötanud Jõhvi Nukuteatris Lepatriinu, Kärdla Nukuteatris, A. H. Tammsaare nimelises Teatris ja Tallinnfilmis. Osalenud lavastustega festivalidel Soomes, Rootsis, Taanis, Saksamaal, Leedus, Lätis, Valgevenes, Poolas, Tšehhis, Hispaanias, Bulgaarias, Venemaal, Kanadas, Jaapanis, Venezuelas, Peruus, Tšiilis, Zimbabwes ja Argentinas.

Aastatel 1996–1998 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli ja 2000–2010 Viljandi Kultuuriakadeemia lektor.

Aastatel 1989–2006 oli ta Eesti Harrastusteatrite Liidu esimees ja 1998–1999 Põhja-Euroopa Amatöörteatrite Alliansi (NEATA) asepresident.

Jaan Urvet on olnud mitme suurlavastuse projektijuht: "Circulus" 1993. aastal koos Merle Karusooga, "Mahtra sõda" 1998. aastal koos Aare Laanemetsaga, "Kevad. Suvi. Sügis. Talv" 1999. aastal koos Raivo Adlasega, "Tagaaetav" ("Rummu Jüri") 2000. aastal koos Jaanus Rohumaaga, Euroopa Laste Teatrikohtumine 2001. aastal koos Ain Mäeotsaga.

Alates augustist 2020 on Urvet Rapla Kesklinna Kooli ühiskonnaõpetuse ja vene keele õpetaja.


Stanislav Grossi valitsus

Stanislav Grossi valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule 4. augustil 2004 ja 25. aprillil 2005.


August Koern

August Koern VR II/3 (27. aprill 1900 Liigu talu, Uue-Võidu vald (Viljandi kihelkond), Viljandimaa – 11. jaanuar 1989 Kopenhaagen) oli Eesti diplomaat ja poliitik, välisminister eksiilis 1. märtsist 1964 kuni 3. juunini 1982.


Alfred Dreyfus

Alfred Dreyfus (9. oktoober 1859 Mulhouse – 12. juuli 1935 Pariis) oli juudi päritolu Prantsuse sõjaväelane.

Ta mõisteti 5. jaanuaril 1895 väidetava Saksa spioonina eluks ajaks vangi, kuid mõisteti 12. juulil 1906 õigeks.


Richard III

Richard III (2. oktoober 1452 – 22. august 1485) oli Inglismaa kuningas 6. juulist 1483 kuni surmani 1485.

Ta oli Yorki dünastia ja Plantagenet dünastia viimane kuningas. Pärast tema surma lõppes Rooside sõda. Ta oli ka viimane Inglismaa kuningas, kes langes lahinguväljal, Bosworth Fieldi lahingus.

Kuninga säilmed maeti ümber kunagise lahinguvälja läheduses asuvasse Leicesteri linna katedraali 26. märtsil 2015.


Vladimír Špidla valitsus

Vladimír Špidla valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule 15. juulil 2002 ja lahkus 4. augustil 2004.


Jackson Pollock

Paul Jackson Pollock (28. jaanuar 1912 Cody, Wyoming – 11. august 1956 East Hampton, New York) oli Ameerika Ühendriikide kunstnik, action painting'u tuntuim esindaja.


Karl Wilhelm Naundorff

Karl Wilhelm Naundorff (1785? – 10. august 1845) oli ebaselge päritoluga saksa leidur ja kellassepp, kes väitis end olevat pääsenud Prantsusmaa ja Navarra kuningas Louis XVII.

Tema eluloolised andmed enne 1810. aastat pole teada.

Ta abiellus 1818. aastal Jeanne Frédérique Einertiga (1803–1888). Nende lapsed olid Amélie (1819–1891) Charles-Édouard (1821–1866), dofään, Charles X Berthe (1823–1825). Marie-Antoinette (1829–1893) Louis-Charles (1831–1899), Normandia hertsog, Charles XI Charles-Edmond (1833–1883), Anjou hertsog Marie-Thérèse (1835–1908) Adelberth (1840–1887), Provence'i krahv Emmanuel (1843–1878), Poitiers' krahv


Miloš Zemani valitsus

Miloš Zemani valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule 22. juulil 1998 ja lahkus 12. juulil 2002.


Aare Laanemets

Aare Laanemets (6. veebruar 1954 Tallinn – 28. oktoober 2000 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.


Miina Härma

Miina Härma (aastani 1935 Miina Hermann; 9. veebruar (vkj 28. jaanuar) 1864 Kõrveküla, Raadi vald – 16. november 1941 Tartu) oli eesti helilooja, koorijuht ja organist.

Ta oli Eesti esimene kutseline naishelilooja.


Kaksteist ahvi

"Kaksteist ahvi" (originaalpealkiri "Twelve Monkeys") on 1995. aastal USAs valminud ulmefilm, mille põhiteemadeks on ajas rändamine ja vaimne stabiilsus.

Film on inspiratsiooni saanud Prantsusmaa lühifilmist "La Jetée".


Jens Salumäe

Jens Salumäe (sündinud 15. märtsil 1981) on eesti endine suusahüppaja ja kahevõistleja, kolmekordne Eesti meister.

Tema nimel oli lennumäe Eesti rekord tulemusega 197 meetrit.


Jaan Jüris

Jaan Jüris (sündinud 23. juunil 1977) on eesti suusahüppaja.

Aastatel 1984–1991 oli tema treener Vladimir Golubev ja 1991–2007 Hillar Hein. Pärast seda treenis ta treenerita.

Jüris võistles 2002. ja 2006. aasta taliolümpiamängudel.

2008. aastast on Jaan Jüris Tehvandi spordikeskuse hüppemägede kompleksi juht.


Hillar Hein

Hillar Hein (sündinud 19. jaanuaril 1954 Tallinnas) on endine Eesti suusahüppaja ja praegune treener.

Ta on Kaarel Nurmsalu treener.

Hillar Heina poeg Jouko Hein on samuti suusahüppaja.


Allofoon

Allofoon on foneemi häälduskuju. Allofoonid on sama foneemi foneetiliselt erinevad variandid.

Allofooni häälduses sisaldub vastava foneemi tunnuste miinimumkomplekt (et foneem oleks tajutav), kuid sellele lisanduvad häälduskohast, häälikuümbrusest, kõneleja eripäradest tulenevad variatsioonid.

Foneemid eristavad keeles sõnade tähendusi, allofoonid mitte. Ühe keele eri foneemid võivad aga teises keeles olla sama foneemi allofoonid ja vastupidi.


Kinshasa

Kinshasa on Kongo DV pealinn ja suurim linn. Asub Kongo jõe ääres, Brazzaville'i vastaskaldal.

Linn on tekkinud 1881. aastal Henry Morton Stanley rajatud tugipunkti juurde ja nimetati Belgia kuninga Leopold II auks Léopoldville'iks. 1965. aastal sai linn oma tänapäevase nime kunagi läheduses asunud küla järgi.

1898. aastal valmis 366 km pikkune raudteelõik Kinshasast Matadisse.

Linnast kagus asub Ndjili rahvusvaheline lennuväli.


Nikola Tesla

Nikola Tesla (serbia Никола Тесла; 10. juuli 1856 Smiljan, Austria keisririik (praegu Horvaatia) – 7. jaanuar 1943 New York) oli serbia päritolu leiutaja, elektri- ja mehaanikainsener ning füüsik, kes töötas Ameerika Ühendriikides.

Tema nime järgi on nimetatud SI-süsteemi magnetilise induktsiooni mõõtühik tesla, mille tähis on T.

Nikola Teslat peetakse üheks tähtsamaks panustajaks elektri kasutuselevõttu ärilisel eesmärgil. Samuti on märkimisväärsed paljud tema edasiarendused elektromagnetismi vallas 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Tesla patendid ja teoreetiline töö on aluseks nüüdisaegsetele vahelduvvoolu elektrienergia süsteemidele, mille hulka kuuluvad ka mitmefaasiline elektrijaotuse süsteem ja vahelduvvoolu elektrimootor.

1875 asus ta õppima Grazis keiserlikus ja kuninglikus tehnikakõrgkoolis, kuid lahkus sealt 1878 kooli lõpetamata. 1880 astus ta Karli ja Ferdinandi ülikooli Prahas, kus õppis ühe aasta. Seejärel kolis ta Budapesti, 1882 Pariisi ja 1884 USA-sse, kus asus tööle Thomas Alva Edisoni juures. 1891 sai ta USA kodakondsuse.

Aastal 1943 tunnistas Ameerika Ühendriikide Ülemkohus Nikola Tesla ametlikult raadio leiutajaks.

Kuigi Tesla sissetulekud olid väga suured, suri ta vaesuses. Ta ei olnud ärimees, tema ettevõtted lõppesid sageli pankrotiga. Tesla pillas raha, elades näiteks hotellides kõige kallimates tubades, kui tal raha oli ja isegi kui ei olnud. Ta oli andekas avalik esineja, ehkki talle avalik esinemine ei meeldinud, ja ta suutis paljusid ärimehi veenda oma ettevõtetesse investeerima, ehkki enamik neist raha tagasi ei teeninud.

Tema järgi on nime saanud ka elektriautosid tootev Tesla Motors.


Sderot

Sderot [sder'oot] (heebrea שׂדרות 'puiestee', araabia سديروت) on linn Iisraelis. Asub Gaza tsooni kirdetipust vahetult idas.


Nico Rosberg

Nico Erik Rosberg (sündinud 27. juunil 1985 Wiesbadenis Saksamaal) on endine saksa Vormel 1 piloot. 11 aastat F1 sarjas sõitnud Rosberg teatas mõni päev pärast esimest korda meistriks tulemist, et on otsustanud karjääri lõpetada.

Nico isa on 1982. aasta vormel 1 maailmameister Keke Rosberg. Noorena on Nico Rosberg esindanud ka Soomet, kuid kogu Vormel 1 karjääri esindas ta Saksamaad (tal on nii Saksamaa kui Soome kodakondsus). Ta oskab saksa, prantsuse, inglise ja itaalia keelt, aga mitte soome keelt.


Johan Cruijff

Hendrik Johannes Cruijff (; väljaspool Hollandit kirjutatakse ka Cruyff; 25. aprill 1947 Amsterdam – 24. märts 2016 Barcelona) oli Hollandi jalgpallitreener ja endine jalgpallur, keda peetakse üheks aegade parimaks jalgpalluriks.

Cruijff nimetati kolm korda Euroopa aasta jalgpalluriks (1971, 1973, 1974). Ta aitas Hollandi jalgpallikoondisel jõuda 1974. aasta maailmameistrivõistluste finaali, mille eest võitis ta ka turniiri parima mängija auhinna. Karjääri jooksul võitis ta üheksa korda Hollandi meistriks ja ühe korra Hispaania meistriks.

Cruijff oli Amsterdami Ajaxi ja Barcelona peatreener. Ta oli totaalse jalgpalli esindaja, mille loojaks peetakse tema treenerit Rinus Michelsit.

Tema juhitud Barcelona meeskonda aastatel 1998–1996 kutsutakse inglise keeles "Dream Team" ("Unistuste meeskond"). Kataloonia klubi peatreenerina võitis ta 11 karikat, s.h tuli neli korda Hispaania meistriks.

Tema järgi pandi nimi karikale Johan Cruijff Schaal.


Messier 87

Messier 87 (ka M87, NGC 4486) on suur elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus Maast 52 miljoni valgusaasta kaugusel. Galaktikas asub umbes 15 000 kerasparve, võrdluseks Linnuteel on umbes 150 kerasparve. M87 on üks tugevamaid raadiolainete allikaid ning on astronoomide ja amatöörastronoomide seas populaarne vaatlusobjekt.

Messier 87 avastas Prantsuse astronoom Charles Messier 1781. aastal. Galaktika tähed on peaaegu sfääriliselt sümmeetriliselt jaotunud ning galaktika keskmest kaugenedes hakkab nende tihedus vähenema. Galaktika keskel asub ülimassiivne must auk. Musta auku pildistas 2017. aastal Event Horizon Telescope ning foto avaldati 10. aprillil 2019.


Potala

Potala palee (tiibeti keeles པོ་ཏ་ལ) on dalai-laamade residentsiks ehitatud kloosterehitis Tiibetis Lhasas.

Dalai-laamade ametliku residentsina kujutas Potala endast ühtaegu nii kloostrit kui valitsushoonet.

Dalai-laama elas Potalas kuni 1959, mil seni viimane dalai-laama Tenzin Gyatso põgenes pärast ebaõnnestunud Tiibeti ülestõusu Hiina okupatsiooni vastu välismaale.

Tänapäeval toimib palee klooster-muuseumina, kus elavad mungad ja kuhu lubatakse nii palverändureid kui turiste.

Palee ulatus idast läände on 400 m ja põhjast lõunasse 350 m. Seda ümbritsevad müürid on keskmiselt 3 m paksud, aga alusel koguni 5 m paksud. Palees on 13 korrust, üle 1000 toa ja 10 000 altari ning umbes 200 tuhat skulptuuri. Palee kõrgub 117 m kõrgusena Marpo Ri (Punase mäe) tipus, kerkides orupõhjast rohkem kui 300 m kõrgemale.


Juhan Alase dendraarium

Juhan Alase dendraarium asub Saaremaal Kuiste külas. Juhan Alas rajas oma dendraariumi innustatuna Mihkel Ranna tööst aastail 1933–1937. Tema puudekogu sisaldab umbes 80 võõrpuuliiki.

Väga ilus on Jaapanist pärineva küpressilise – hiibapuu eksemplar. Sahhalini nulg ning mandžuuria saar (üle 10 m kõrge) esindavad Kaug-Ida liigirohket taimestikku. Virgiinia kadakas on oma pärislevikualal – Põhja-Ameerikas – parim pliiatsipuit. Fraseri nulu kodumaa on samuti Põhja-Ameerika idaosa jne.


Kadri Mälk

Kadri Mälk (aastani 1976 Kadri Sõerd; 27. jaanuar 1958 Tallinn – 1. jaanuar 2023) oli eesti ehtekunstnik ja õppejõud.

Mälk oli üks Eesti ehtekunsti koolkonna loojaid ja selle silmapaistev esindaja.


Juhan Alas

Juhan Alas (21. märts 1874 Välta (Pöide vald) – 31. detsember 1963 Kuiste (Valjala vald)) oli eesti dendraariumirajaja.

Pärast õpinguid ja töötamist Riias ostis ta augustis 1897 Erna von Essenilt (sündinud Möller) Valjala kihelkonda Sassi mõisa Kuiste külla talu ning abiellus 1903. aastal.

Asutas 1930. aastatel Mihkel Ranna eeskujul dendraariumi.

Maetud Valjala kalmistule.


1974. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XX NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Lvivis 1974. aastal. Kui eelmisel üheksateistkümnel tšempionaadil olid võitnud 5 mängijat, siis nüüd jõudis pjedestaali kõrgeimale astmele kuus mees – Moskva rahvusvaheline meister Vladimir Agafonov, kes oma senisel neljateistkümnel finaalturniiril polnud veel kordagi esikolmikussegi jõudnud.


Tegucigalpa

Tegucigalpa on Hondurase pealinn, Francisco Morazáni departemangu halduskeskus ja suurim linn. Asub riigi lõunaosas Choluteca jõe kaldal, 940 m kõrgusel merepinnast.


Paavo Matsin

Paavo Matsin (sündinud 4. aprillil 1970) on eesti õppejõud, kirjanduskriitik ja kirjanik.

Ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis, Eesti Humanitaarinstituudis ja EELK Usuteaduse Instituudis.

Ta õpetab Estonian Business Schooli Gümnaasiumis kunsti ja filosoofiat.

Matsin on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti Gustav Meyrinki Seltsi liige. Akadeemiliselt kuulub korporatsiooni Fraternitas Liviensis.

Esikromaani "Sinine kaardivägi" avaldas ta varjunime Pāvs Matsins all 2013. aastal.

2015. aastal ilmus tal varjunime Paša Matšinov all romaan "Gogoli disko", mis pälvis Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ja Euroopa Liidu kirjandusauhinna.

2017. aastal andis ta Kreutzmatsini varjunime all välja romaani "Must päike".

2019. aastal võitis ta romaaniga "Kongo tango" Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse.

2022 ilmus "Lenini valss" Paša Matšinovi nime all ja 2024 "Death Café" Pawel Graf von Mazini nime all.


1975. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Vorošilovgradis 1975. aastal. Turniiril jäid esikohta jagama kolm mängijat. Järgmise aasta 13. – 19. jaanuarini sealsamas peetud järelvõistluse võitis aga Andris Andreiko ning jõudis sellega oma kaheksanda meistritiitlini.

Finaalturniir

Järelturniir


Eesti jalgpallikoondis

Eesti jalgpallikoondis on Eesti esindusmeeskond jalgpallis. Koondise liikmed valib välja peatreener ning seda haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL). Peamine kodustaadion on A. Le Coq Arena Tallinnas.

Eesti koondis pidas oma esimese kohtumise 1920. aasta oktoobris. Meeskond osales 1924. aasta suveolümpiamängude eelringis, mis on jäänud ainsaks esituseks suurturniiril. Eesti pole kordagi pääsenud ei maailmameistrivõistluste ega Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile, kuid jõudis 2012. aasta EM-i otsustavasse valikringi, kus tuli tunnistada Iirimaa paremust.

Aastail 1940–1991 oli Eesti Teise maailmasõja sündmuste ja Nõukogude Liitu kuulumise tõttu rahvusvahelisest jalgpallielust ära lõigatud. Eesti esimene FIFA ametliku tunnustuse pälvinud taasiseseisvumisjärgne kohtumine toimus 3. juunil 1992.

Kõige rohkem koondisemänge (157) on pidanud Martin Reim, kes oli selles arvestuses Euroopa rekordimees 2009. aasta novembrini. Enim väravaid (38) on löönud Andres Oper. Koondise peatreener on alates 2021 aasta jaanuarist Thomas Häberli.


Toon (keeleteadus)

Toon on sama häälikukoosseisuga silpide kontrastil rajanev tunnus, mis toonikeeltes (näiteks hiina, vietnami, hausa) eristab sõnavorme.

Toon eristab üksikjuhtudel sõnade tähendust ka läti ja leedu keeles.


1976. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Odessas 13. novembrist 3. detsembrini 1976.

Neljandat korda tuli sellel alal NSV Liidu meistriks Vjatšeslav Štšegolev. Oma eelmisegi meistritiitli oli Štšegolev võitnud 12 aastat varem (1964) just Odessas.


Thanka

Thanka ehk thangka ehk tanka on Tiibeti budismis jumaluse piltkujutis.

Paljud thankamaalijad olid esmalt joogid ehk mahasiddhad, kes rituaalide abil kutsusid esile endas nägemuse ehk visualiseerisid jumaluse ja maalisid siis selle kujustamise instruktsioonina teistele mahasiddhadele. Selline on pärimus thankade tekkeloo kohta.

Väga olulisel kohal on jumaluste kujutamisel ja maalimisel nende täpsed proportsioonid ja suhe ümbritsevasse ruumi, mida kujutatakse thankal.

Kõigil Tiibeti budismi koolkondadel on olnud traditsiooniks omada isiklikku vastavalt koolkonna panteonile ka proportsioonide kaanonit mis kuulus iga kloostri raamatukogus asuvate tekstide hulka. Neis on täpselt kirjeldatud kõik mõõdud thanka peategelasest kuni ornamendi ja mustriteni välja, mida kasutatakse maalimisel.

Sellega hoiti ära traditsiooni muutumine ja valetõlgendused jumaluste edasiandmisel.

Thanka ei ole lihtsalt pilt vaid sümboolne jutustus ehk piktogramm, mille abil jutustati konkreetse jumaluse elu ja tegevust.

Thankad olid kodus enamikul tiibetlastest, kes olid budistid või bön religiooni järgijad.

Mis on põhjuseks, et budistid tarbivad, vajavad, tellivad thankasid (ikoone, pühasid kujutisi)? Peale kujustamise ja jumalale annetuste tegemise, praktiseerimise on veel muid põhjuseid, näiteks

- haigus või õnnetused

- surm perekonnas

Vajadus thanka järele oli tihti seotud kindla religioosse rituaaliga. Nagu iga vooruslik tegu, usuti, et ka thanka ehk uue jumaluse kujutise tellimine toob kaasa pälvimusi.


Hildegard Bingenist

Bingeni Hildegard (saksa keeles Hildegard von Bingen, ladina keeles Hildegarda Bingensis; 1098 – 17. september 1179) oli katoliku kiriku nunn, prohvet, müstik, teoloog, reformaator, arst, loodusteadlane, luuletaja ja helilooja.

Hildegard kirjutas kolm visioonide raamatut: "Scivias", "Liber vitae meritorum" ja "Liber divinorum operum". Ta rajas kaks kloostrit, ühe Rupertsbergis ja teise Eibingenis. Hildegard pidas kirjavahetust muuhulgas mitmete oluliste vaimulike ja ilmalike võimukandjatega alates paavstidest kuni keiser Friedrich I Barbarossani. Hildegardist on tehtud filme ja kirjutatud raamatuid ning paavst Benedictus XVI kuulutas ta 2012. aastal kiriku doktoriks.


1982. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXVIII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Kiievis 4.–25. märtsini 1982. Ametlikult tähistati turniiriga NSV Liidu asutamise 60. aastapäeva.

Oma esimese NSV Liidu meistri tiitli võitis Aleksandr Baljakin.


James Clerk Maxwell

James Clerk Maxwell (13. juuni 1831 – 5. november 1879 Cambridge) oli šoti füüsik ja matemaatik, elektromagnetilise väljateooria rajaja.

Tema tähtsaimate saavutuste seas on Maxwelli võrrandite koostamine – elektromagnetismi ühtse teooria rajamine. Samuti töötas ta välja Maxwelli jaotuse, statistilise vahendi, kirjeldamaks gaaside kineetilist teooriat. Need kaks avastust aitasid teha sissejuhatuse tänapäeva füüsikasse, rajades teed erirelatiivsusteooriale ja kvantmehaanikale.

Kui ta oli 14-aastane, kutsuti ta rääkima Edinburghi Kuningliku Seltsi teadlastele oma geomeetriaalastest töödest. 24-aastaselt sai temast Aberdeeni ülikooli professor. Kümme aastat hiljem pühendus ta elektri- ja magnetismiuuringutele. 34-aastaselt sai temast Cambridge'i ülikooli esimene eksperimentaalfüüsika professor ning tema ajal rajati kuulus Cavendishi laboratoorium, mis nimetati Henry ja William Cavendishi järgi.

Mõned aastad varem oli Michael Faraday juhtinud tähelepanu sellele, et magnet- ja elektriväljal on "jõujooned", mida ta püüdis piltlikult kujutada. Maxwell lõi selle nähtuse seletamiseks matemaatilise teooria. Ta märkis, et kui liigutada magnetit edasi-tagasi, tekivad lained, mis liiguvad üle Faraday jõujoonte.

Maxwell tõestas, et valgus kujutab endast ülikiireid laineid jõujoontel. Laineid hakati nimetama elektromagnetlaineteks. Samuti tõestas ta matemaatiliselt, et peavad eksisteerima teistki laadi lained, mille lainepikkus erineb valguse omast. Paraku suri ta enne, kui jõudis oma katsed lõpuni viia, kuid praegu teame, et raadiolained, mikrolained, infrapunakiired, ultraviolett-, röntgen- ja gammakiired on elektromagnetlained.

Juba paarsada aastat olid teadlased pead murdnud Saturni rõngaste üle: kuidas on võimalik, et need katki ei lähe, planeedist eemale ei triivi või planeedile ei lange? Maxwell kulutas kaks aastat tõestamiseks, et tahkest materjalist rõngad ei oleks stabiilsed, aga vedelikust koosnevates rõngastes tekiksid lainejõud, mille tagajärjel koonduks rõngaste aine suurtesse mullidesse. Seda aga ei täheldata. Maxwell järeldas, et rõngad peavad koosnema tohutust hulgast pisikestest tahketest osakestest, millest igaüks tiirleb ümber planeedi teistest sõltumatult. Selle avastuse eest sai ta 1859. aastal Adamsi auhinna, mida Cambridge'i ülikool annab välja matemaatikaalase teadustöö eest Suurbritannia elanikele ja millega kaasnes auhinnaraha 130 naelsterlingit. 1980. aastal tõestas Voyageri programm, et Maxwellil oli õigus.

James Clerk Maxwell on tuntud ka esimese värvifoto tegijana (1861).

1857. aastal abiellus Maxwell vaimuliku tütre Katherine Mary Dewariga. Edaspidi töötas Katherine oma abikaasa assistendina ja uuris ise näiteks gaaside viskoossust. James Maxwell oli oma naisest seitse aastat noorem. Neil ei olnud lapsi.


Maxwell

James Clerk Maxwell (1831–1879), šoti füüsik maksvell (Mx), tema järgi nime saanud magnetvoo mõõtühik CGS-süsteemis Robert Maxwell (1923–1991), tšehhi päritolu briti meediamagnaat "Maxwell", 2007. aastal valminud telefilm, mis räägib Robert Maxwellist Maxwell Scherrer Cabelino Andrade (sündinud 1981), tuntud nime Maxwell all, Brasiilia jalgpallur


Kontšog-Džungne

Kontšog-Džungne oli tiibeti budistlik õpetlane, Padmasambhava lähim sõber ja õpilane Samje kloostri rajamise päevilt. Kuningas Trisong Detseni minister, kohtunik ja tuntud budistliku rituaal-instrumendi phurbaa käsitleja.


Deformatsioonivõrrand

Deformatsioonivõrrand on tugevusõpetuses kasutatav lisavõrrand, mille koostamiseks kujutatakse konstruktsioon deformeerunult ja määratakse jooniselt konstruktsiooni üksikute osade (varraste) deformatsioonide vahekord. Kuna varraste deformatsioonid on seotud sisejõududega, annab deformatsioonivõrrand täiendavaid andmeid sisejõudude kohta. Deformatsioonivõrrandeid kasutatakse näiteks staatiliselt määramatute ülesannete lahendamisel.


Tsangyang Gyatso

Tsangyang Gyatso (1683–1706) oli VI dalai-laama. Sündis Tawang'is tertön Tashi Tenzini peres. Tema ema Tsewang Lhamo oli kuninglikust soost. Legendide kohaselt väidetakse alati, et selliste kõrgete isikute sünni puhul ilmnevad mitmesugused imed. Sama kehtib ka VI dalai-laama sünni puhul. Kui tema ema Tsevang raseduse esimesel kuul käsikiviga otra jahvatas, hakkas viljakasti kogunema vesi.

Veel on legend, mis räägib, et kui Tsewang jõi allikast vett, ilmus allikavette piim.Seda kohta hakati kutsuma Oma-Tsikang.

Poisi sündides pandi talle nimeks Sanje Tenzin. Ta keeldus juba esimesest päevast joomast ema rinnapiima.

Hiljem oli juhus, kus Tsangyangi nägu paistetas nii üles, et tal oli võimatu silmi avada. Kohale kutsuti kaks erakut, kes tegid puhastusriituse ja ütlesid, et laps peab saama uue nime. Sellest ajast sai ta endale nimeks Ngawang Gyamtso.

Endeid ja sümboolseid märke tema suursuguse sünni kohta oli unes näinud juba tema vanaisa, kes nägi, et lapsuke on Dorje Dakpa kaitse all. Tema ema nägi kanga kudumise ajal hetkeks suikudes, et suur uhke seltskond saabus nende majja ja viis Ngawang Gyamtso endaga kaasa. Isapoolne vanaema nägi taevas kahte päikest jne.

Tsangyang Gyatso toodi Potalasse alles noore poisina, kuna eelneva V dalai-laama surma oli tema regent rahva eest kaua varjanud ja uue kehastuse otsingud algasid seepärast hiljem. Tsangyang Gyatso jõudis Lhasasse alles 13-aastasena ning tema huvi tantrismi ja luule vastu sai talle saatuslikuks.


Nihkepingete paarsuse seadus

Nihkepingete paarsuse seadus on seadus tugevusõpetusest, mille kohaselt kahel omavahel ristioleval pinnal mõjuvad arvuliselt võrdsed, kuid vastasmärgiga nihkepinged. Seejuures mõlemad nihkepinged on suunatud kas pindade lõikejoone poole või lõikejoonest eemale. Nihkepingete paarsuse seadus kehtib joonpinguse, tasandpinguse ja ruumpinguse korral.


Gloucesteri hertsog

Gloucesteri hertsog (inglise keeles Duke of Gloucester) on kuninglik hertsogitiitel Ühendkuningriigi aadlis.

Tiitlit on alates 1385. aastast loodud viis korda, viimati 1928. aastal kuningas George V pojale prints Henryle. Pärast Henry surma 1974. aastal päris tiitli ta poeg prints Richard.


Edward Middlehamist

Edward Middlehamist (ka Edward Plantagenet või Middlehami Edward, inglise Edward of Middleham; 1473 Middlehami linnus – 31. märts või 9. aprill 1484 Middlehami linnus) oli Walesi prints aastast 1483 kuni surmani.

Tema vanemad olid Richard III ja kuninganna Anne.


Efektiivne kontsentratsioonitegur

Efektiivne kontsentratsioonitegur on mõiste tugevusõpetusest, mis näitab mingi detaili tugevuse alanemist pingekontsentraatori tõttu. Tugevuse alanemine määratakse pingekontsentraatorita detaili tugevuspiiri ja antud pingekontsentraatoriga detaili tugevuspiiri suhtega. Tähis k. k= \frac{\sigma_B}{ \sigma_{Bk}}, kus \sigma_B on pingekontsentraatorita detaili tugevuspiir \sigma_{Bk} on pingekontsentraatoriga detaili tugevuspiir.

Katsed näitavad, et staatilisel koormamisel plastsetest materjalidest detailide jaoks praktiliselt k=1, seega pingekontsentraatori mõju on vaja arvestada ainult habraste, väheplastsete materjalide ning dünaamiliste koormuste puhul.


Tosna

Tosna (vene Тосна, soome Tusinajoki, Tuusnanjoki) on jõgi Euroopas Venemaa Leningradi oblastis.

Voolab valdavalt põhja, suubub vasakult Neevasse. Pikkus 127 km.

Jõe lähedal asub Krasnõi Bori asula.


Lihhi ahelik

Lihhi ahelik ehk Surami ahelik (gruusia ლიხის ქედი (Lihhis khedi)) on mäestik Gruusias. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 1925 meetrit. Ühendab Suur- ja Väike-Kaukasust.

Üle Lihhi aheliku pääseb läbi 949 m kõrgusel asuva Surami kuru, mis ühendab Ida- ja Lääne-Gruusiat.


Sarki saar

Sark (inglise keeles; prantsuse keeles Sercq, normanni keele sarki dialektis Sèr, Cerq) on Guernsey koosseisus Briti kroonile kuuluv saar La Manche'i väinas, üks Kanalisaartest.

Sarki pindala on 5,15 km². Saar on kaljune, kuni 114 m kõrge. Saarel on umbes 600 elanikku.

Saarel kaotati feodaalkord aastal 2008.

Saarel on keelatud autotransport. Transpordivahenditena kasutatakse traktoreid, jalgrattaid ja mopeede.

2011. aastal tunnistas Rahvusvaheline Tumeda Taeva Ühing saare esimeseks tumeda taevaga saareks.

Sark kuulus antiikajal gallialastele, kuni Rooma riik nad 56 eKr allutas. Rooma riigi languse järel kuulus Sark nähtavasti bretoonidele, kuni 933 läks Normandia koosseisu. Kui Normandia vallutas 1066 Inglismaa, läks Sark samuti Inglismaa koosseisu.

Alates 13. sajandist (vaheaegadega) oli Sark mereröövlite keskus. Neist esimene oli munk Eustace, kellele John Maata andis 30 laeva, et see rüüstaks Prantsusmaa rannikut, aga Eustace ei piirdunud üksnes Prantsusmaa rannikuga, vaid ründas ka Inglismaa rannakülasid. Vahepeal oli Sarkil mungaklooster, seejärel oli ta inimtühi. 1565 andis Elizabeth I Hellier de Carteret'le loa asustada saarele 40 peret tingimusel, et nad hoiavad saarelt piraadid eemale.

1844 püüdis Sarki isand Ernest le Pelley asutada saarele hõbedakaevandust ja pantis selleks saare kohalikule ettevõtjale John Allairele. Hõbedat Sarkil ei olnud, kompanii läks pankrotti ja le Pelley ei suutnud võlga tagasi maksta. 1849 müüs tema poeg Pierre Sarki 6000 naelsterlingi eest John Allaire'i tütrele ja pärijale Marie Collingsile, kellest sai järgmine Sarki omanik.

Teise maailmasõja ajal oli Sark, nagu ka ülejäänud Kanalisaared, 1940–1944 Saksamaa poolt okupeeritud.


Sular

Sular on elektrotehnikas traadi-, riba- või plaadikujuline õhuke sisselõigetega sulavkaitsme põhiosa, mis liigvoolu või lühise tekkimisel sulab.

Sulari ristlõige on arvestatud täpselt seda läbivale nimivoolule ja valmistatakse vastavalt sularite nimireale. Madalpingel kuni 1000 V vahemikus 6–1000 A, kõrgepingel vahemikus 2–400 A.

Sularid on valmistatud hõbedast, vasest, tsingist, pliist või mõnest muust kergestisulavast materjalist.

Kõnekeeles on "sular" sageli kasutusel ka sulavkaitsme enda nimetusena.


Sulavkaitse

Sulavkaitse on lihtsaim elektriseadmete kaitse seade, mis katkestab vooluahela sulari nimivoolu ületamisel, peale kestva liigvoolu või lühise tekkimist.

Sulavkaitsmed on inertsed elektriahelate kaitsevahendid, sest nende rakendumisaeg on pikk. Nendega kaitstakse üldiselt elektrivarustuse üldahelaid. Elektroonikaseadmete ja kolmefaasiliste elektrimasinate kaitseks nad pika reageerimisaja tõttu ei sobi. Sulavkaitse ei taga kõigi kolme faasiahela üheaegset katkestust.


Elektriajam

Elektriajam (saksa Elektroantrieb, soome sähkökäyttö, vene электропривод, rootsi Elektriska drivsystem) on ajam, mis koosneb elektrimootorist koos selle juurde kuuluvate ülekande-, juhtimis-, reguleerimis- ja kaitseseadmetega.

Elektriajami liikumise dünaamikat kirjeldava võrrandi saab kirjutada Newtoni II seaduse põhjal või tuletada süsteemi energiabilansist.

J on koormuse, ülekandemehhanismi ja mootori rootori taandatud inertsimoment,

{T} – teoreetiliselt "elektriliselt" arendatav moment ilma mehaaniliste kadudeta,

{T_{t}} – töömasina tekitatav moment (staatiline moment, takistusmoment, koormusmoment) koos mootoris ja ülekandemehhanismis tekkivate mehaaniliste kadudega.

Töömasina tekitatav (staatiline) moment {T_{t}} võib olla ka negatiivse märgiga st. liikumist soodustav (näiteks kraana koorma langetamisel).

Võrrandi (1) paremat poolt nimetatakse dünaamiliseks momendiks.

Inertsimomendi J saab ette anda pöördenurga (asendi) funktsioonina.


Vabasti

Vabasti on seadis automaatkaitselülitis, mille abil toimub vooluringi ühendavate kontaktide automaatne lahutamine. Elektromagnetiline vabasti on mõeldud kaitseks lühise eest, elektrotermiline aga liigkoormuse eest. Vabasti on automaatkaitselülitite üheks oluliseks osaks.


Reostaatandur

Reostaatandur on andur, millega mõõdetakse siirdeid. Neis kasutatakse reostaadi takistuse sõltuvust liuguri asendit määravast mitteelektrilisest suurusest, näiteks vedeliku tase, mingi detaili siire vms.


Soon

"Soon" on mitmetähenduslik sõna.

Soon on torukujuline õõneselund, milles voolab veri (veresoon) või lümf (lümfisoon). Soon ehk kaablisoon on kaabli dielektrilise kaitsekihi sees olev üks isoleeritud juhe, mis juhib elektrivoolu. Soon on mingis pinnas või materjalis olev kitsas ning sügav sisselõige, sealhulgas ka kiilusoon, rihvel. Soon on raamatu köitmisel selja ja kaane vahele tekkiv süvisjoon, mille sügavus oleneb köitmisel viisist. Soon on kitsaid kivimilõhesid täitev mineraalimass. Soon on helivaljuse mittesüsteemne ühik. Soon on perekonnanimi.


Kaablisoon

Kaablisoon ehk soon on kaabli dielektrilise kaitsekihi sees olev üks isoleeritud juhe, mis on elektrit juhtivast metallist (tavaliselt vask või alumiinium või nende sulamid, erijuhtudel teras, bi- või väärismetall) valmistatud elektrijuht.

Kaablisooni liigitatakse elektrijuhi ehituse järgi traat, keerutatud traat ja peenkiud ning neid toodetakse kindlaks määratud ristlõigete nimireaga jõukaablitel ja soone läbimõõduga side-, kontroll- ja eriotstarbelistel kaablitel.

Kaablisoonte elektriliseks isoleerimiseks kasutatakse plaste, paberit, kummi, klaaskiudu ja erinevaid kompaunde.

Kaablisoonte arv erinevatel kaablitel võib olla väga erinev. Madalpinge jõukaablid – 2–6 soont, vastavalt normeeritud ristlõike nimireale. Kõrgepinge jõukaablid – 3 soont vastavalt normeeritud ristlõike nimireale. Kontrollkaablid – 4–52 soont ristlõikega 0,75–10 mm². Sidekaablid – 2 soont kuni sadadesse ulatuvate soontervuga kaablid. Eriotstarbelised kaablid – soonte arv ja ristlõige konstrueeritakse vastavalt kasutusotstarbele.

Kaablite sooned markeeritakse kindlat värvi isolatsioonimaterjali või värvitriibuga.


Kaabel

Kaabel on ühe või mitme juhtiva soonega elektrijuht või valgusjuht, mida ümbritseb väliskeskkonna kahjustava toime eest kaitsev hermeetiline kest ehk mantel. Kaabli põhierinevus juhtmest või kiust seisnebki mantli ehk kaitsva kesta olemasolus.


Nöörjuhe

Nöörjuhe on vaskkiudsoonega painduv juhe, mida kasutatakse laualampide, elektritriikraudade, -radiaatorite jms. toitejuhtmeteks.


Nine Inch Nails

Nine Inch Nails (lühendatult NIN ehk NIИ) on USA ansambel.

Nine Inch Nails on sisuliselt Trent Reznori ühemeheprojekt, mida ta alustas 1988. aastal. Ta on teinud koostööd ka teiste muusikute ja bändidega, näiteks isegi Marilyn Mansoniga. NIN-i plaatidel mängib Reznor peaaegu kõiki pille ise. Bändi stiil on olnud aastate lõikes suhteliselt kõikuv, kuid on enamasti mahtunud industrial rock'i piiresse.


Arnold Schwarzenegger

Arnold Alois Schwarzenegger (sündinud 30. juulil 1947 Thalis Austrias) on Austria päritolu Ameerika Ühendriikide filminäitleja, kulturist ja endine poliitik.

Schwarzenegger sündis Austrias Steiermargi liidumaal, Grazi äärelinnas Thalis politseinik Gustav Schwarzeneggeri (1907-1972) ja Aurelia Jardny (1922-1998) noorema pojana, tal oli aasta vanem vend Meinhard. Isa eelistas Arnoldile Meinhardi, ta kahtlustas, et Arnold ei ole tema bioloogiline poeg. Emaga samas sai Schwarzenegger hästi läbi, nad olid kontaktis kuni ema surmani. Schwarzeneggeri vend Meinhard hukkus 20. mail 1971 24-aastaselt purjuspäi autoga sõites.

1960. aastal hakkas Schwarzenegger tegelema kulturismiga, käies Grazis võimlas. 1965. aastal täitis ta oma aastase sõjaväekohustuse, teenides Grazis tankijuhina. Sõjaväeteenistuse ajal osales ta ka Mister Euroopa juunioride võistlusel, mille ta võitis, kuigi ta oli baastreeningult ilma loata lahkunud ja pidi seetõttu veetma nädala sõjaväevanglas. 1967 ja 1968 võitis ta Mister Universumi võistluse. Oktoobris 1968 kolis ta USAsse, 17. septembril 1983 sai ta kodakondsuse ja sai ka loa Austria kodakondsuse säilitamiseks (Austria seadus tavaliselt ei luba topeltkodakondsust).

17. novembrist 2003 kuni 3. jaanuarini 2011 oli ta 38. California osariigi kuberner.

Schwarzenegger sai esmalt tuntuks kulturistina ning seitsmekordse Mr. Olympiana (1970–1975 ja 1980). Hiljem on Schwarzenegger tunnistanud anaboolsete steroidide kasutamist. Sel ajal oli steroidide kasutamine legaalne ja neid tarvitasid peaaegu kõik kulturistid.

Veelgi suurema tuntuse pälvis ta Hollywoodi märulifilimide näitlejana. Tema tuntuim roll oli robotsõdalane Terminaator, mille järgi hakati teda hiljem, kui ta California kuberneriks sai, Kubernaatoriks kutsuma. Komöödiad, milles ta mängis, ei saavutanud nii suurt menu.

Schwarzenegger pole kordagi kandideerinud Oscarile. Seevastu kandideeris ta seitse korda parima ulmefilmi auhinnale Saturn ja alati peaosas: filmidega "Terminaator" (1985), "Kiskja" (1988), "Täielik mäluvahetus" (1991), "Terminaator 2: kohtupäev" (1992), "Viimane kangelane" (1994), "Ausad valed" (1995) ja "Kuues päev" (2001). Ta ei võitnud neist ühtegi.

Schwarzenegger kandideeris kaheksa korda halvima näitleja auhinnale Kuldne Vaarikas: 1983 filmiga "Barbar Conan" (peaosas), 1994 "Viimane kangelane" (peaosas), 1998 "Batman ja Robin" (kõrvalosas), 2000 "Maailma lõpp" (peaosas), 2001 "Kuues päev" (peaosas, kõrvalosas ja paarina) ning 2005 "80 päevaga ümber maailma" (kõrvalosas). Ta ei võitnud neist ühtki. Küll sai ta samal, 2005. aastal Kuldse Vaarika elutöö eest.

2003. aastal valiti Schwarzenegger Vabariikliku Partei kandidaadina California kuberneriks. Ta astus ametisse sama aasta 17. novembril. Ta ei saa kandideerida USA presidendiks, sest ta pole sündinud USA-s. Novembris 2009 teatas ta, et ei kavatse uueks ametiajaks kuberneriks tagasi kandideerida.

Schwarzenegger abiellus 26. aprillil 1986 John Kennedy õe Eunice Kennedy tütre Maria Shriveriga. Neil on neli last: tütar Katherine Eunice (sündis 1989), tütar Christina Maria Aurelia (sündis 1991), poeg Patrick Arnold (sündis 1993) ja poeg Christopher Sargent (sündis 1997). Kõik lapsed on sündinud Los Angeleses. 2011 andis Shriver sisse lahutuse.

Peale vend Meinhardi surma aitas Schwarzenegger ka vennapoeg Patrick Knappil (sündinud 1968) USAsse tulla ülikooli õppima, seda aastal 1987.


L&M

L&M on sigaretimark, mille tõi turule Ameerika Ühendriikide tubakafirma Liggett & Myers Tobacco Company. Varem, aastast 1876, tootis sama ettevõte selle nime all närimistubakat. Aastal 1999 omandas L&M-i kaubamärgi õigused Ameerika Ühendriikide suurim tubakafirma Philip Morris, mis kannab alates 2003. aastast nime Altria Group.

L&M ei ole kodumaal eriti populaarne sigaretimark, kuid see on laialt levinud näiteks Euroopa riikides, sealhulgas Eestis.


Pavel Bogovski

Pavel Bogovski (10. märts 1919 Tartu – 8. märts 2006) oli Eesti onkoloog-patomorfoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1993).


Märt Mitt

Märt Mitt (kirjanduses ka Mart Mitt; 31. oktoober (vkj. 10. oktoober) 1833 – 25. juuli (vkj. 12. juuli) 1912) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Mitt sündis Paistu kihelkonnas Holstre mõisavallas. Ta õppis isa juures kodus ning sooritas ka vallakoolmeistri eksami. Oli koolmeister ning sai hiljem mõisavalitsejaks Kanepi kihelkonnas. Seejärel oli samas ka taluperemees.

Märt Mitt oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi asutajaid, Eesti Kirjameeste Seltsi liige ning osales Eesti Aleksandrikooli liikumises. Samuti oli ta mitme rahvusliku väljaande, eriti Sakala kaastööline.

Märt Mitt on üks Oskar Kruusi 1986. aastal ilmunud romaani "Aeg atra seada" peategelasi.

Ta on maetud Kambja kalmistule ja tema haud on arvatud ajaloomälestiseks.


Laualamp

Laualamp on kohtvalgusti, mis enamasti seisab laual.

Kirjutus- või lugemislaual seisvad lambid on mõeldud peamiselt lauapinda ja sellel olevat valgustama. Sellised lambid on tavaliselt sellise ehitusega, et nende valgust saaks lihtsasti suunata. Mõned seda liiki laualambid on ilma aluseta, kuid muul viisil kinnitatavad laua lähedale.

Laualamp võib olla ette nähtud ka selleks, et (hämaralt) valgustada kogu ümbritsevat ruumi, luua meeleolu jne. Sellised lambid on tihti kunstiliselt kujundatud, nende valgusallikat varjab osaliselt või täielikult lambivari.

Laualampi on võimalik kergesti teisaldada. Tavaliselt on laualamp ühendatud juhtmega vooluvõrku, see eeldab seinakontakti lähedust ja piisavalt pikka juhet. Lambi lüliti võib olla aluse või juhtme küljes.


Triikraud

Triikraud on seade tekstiilesemete silumiseks. Nüüdisajal töötab tavaliselt elektriga. Varasemal ajal kasutati söega köetavaid triikraudu.

Esimesed triikrauad tulid Euroopas kasutusele 15. sajandil.


Profilograaf

Profilograaf on seade pinnakareduse mõõtmiseks. Profilograaf joonestab pinnakonarustest suurendatud kujutise, mida nimetatakse profilogrammiks. Viimase analüüsimisega tuuakse välja pinnakonaruse mitmesuguseid näitajaid, mille kaudu iseloomustataksegi pinnakaredust.


Jäneda

Jäneda on küla Lääne-Virumaal, Tapa vallas. 2021. aasta seisuga oli külas 298 elanikku.

Jäneda on tuntud oma mõisa ja laatade poolest.

Jäneda küla asub Jänijõe keskjooksul. Külas asuvad kool, ambulatoorium, kultuurimaja. Küla läbib ka Piibe maantee.

Jänedale jõuavad välja ka Aegviidust ja Põhja-Kõrvemaalt algavad suusa- ja matkarajad.

Jänedal asuvas Jäneda mõisas ja Jäneda Pullitalliteatris toimuvad paljud üritused.

Piibe maantee ääres Jänedal, asub söögikoht Musta Täku Tall.


Hammasliide

Hammasliide ka soonliide ja nuutliide on liide, mis kujtab endast samateljeliste detailide ühendust pöördemomendi ülekandmiseks. Seda kasutatakse liistliite asemel kui tuleb üle kanda suurt pöördemomenti, mis nõuaks mitme liistu projekteerimist. Võrreldes liistliitega tagab hammasliide sõlme parema tsentreerimise ja võimaldab liite detaile teineteise suhtes teljesuunaliselt nihutada.