Årøya (Alta)

Årøya (saami keeles Ladnesuolu) saar asub Alta vallas Finnmargi maakonnas Norras. Saare geograafilised koordinaadid on . Saar asub Altafjordeni fjordi idaosas.

Saare pindala on 5 km² ja kõrgeim punkt üle merepinna 133m asub Ørnsaksa's (paikkond saare kirdeosas).

1694. aastal rajati saarele kirk, mida võib lugeda Talviki kiriku eelkäijaks. Kirik viidi üle Talvikisse 1705. aastal.

Kuningas Christian IV ehitas saarele kaitseks Rootsi riigi vastu aastatel 1610 - 1611 väikese kaitserajatise, mille asemel ehitatigi sama sajandi lõpus kirik.


Narita rahvusvaheline lennujaam

Narita rahvusvaheline lennujaam (jaapani 成田国際空港 Narita Kokusai Kūkō; kuni 2004. aastani New Tokyo International Airport) on lennujaam Jaapanis Narita linnas, Chiba prefektuuris. Lennujaam paikneb Suur-Tōkyō idaosas, 60 km Tōkyō kesklinnast.


Vello Veski

Vello Veski (5. veebruar 1912 Mäetaguse – 4. august 1977 Tallinn) oli eesti botaanik ja aiandusteadlane.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli 1946. aastal ning töötas seejärel TA Bioloogia Instituudis (1947–1949), TRÜ botaanikaaias (1949–1957), TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis dekoratiivaianduse sektori juhatajana (1957–1961) ning Tallinna botaanikaaias maastikuarhitektuuri ja haljastamise sektori juhatajana (1961–1977).

Ta tegeles rooside ja nende kasvatamise uurimisega. Ta on olnud Eesti peamisi roosiaretajaid. Tema aretatud on roosisordid 'Tibiroos', 'Tiiu', 'Koit'.


Koit (roos)

'Koit' on roosisort. See on floribundroos.

Ta on tumeroosade õitega ja Eesti oludes külmakindel roos.

Selle aretas Vello Veski. Sordiks tunnustatud 1978.


Manuel Roxas

Manuel Acuña Roxas (1. jaanuar 1892 – 15. aprill 1948) oli Filipiinide poliitik, aastatel 1946–1948 Filipiinide president.

Aastatel 1941–1945 osales ta jaapanlaste vastu peetud vabadusvõitluses, kuigi pärast vangilangemist 1942. aastal oli sunnitud nendega formaalselt koostööd tegema. 1945 valiti ta Filipiinide Senati esimeheks – see ametikoht oli kaotatud pärast Manuel Quezóni valimist presidendiks 1935. aastal ja nii sai Roxasest teine parlamendi esimees riigi ajaloos.

23. aprillil 1946 võitis ta 54 protsendi häältega presidendivalimised ja vannutati sama aasta 28. mail ametisse.

Tema ametiajal kuulutati 4. juulil 1946 välja täielikult iseseisev Filipiini Vabariik, millega lõppes Ameerika Ühendriikidest sõltuvuses olnud Filipiini Ühenduse eksistents.

Roxas jätkas siiski tihedat koostööd Ameerika Ühendriikidega, sõlmides 1947 viimasega sõprus- ja koostöölepingu. Analoogne leping sõlmiti samal aastal ka Hiina Vabariigiga.

15. aprillil 1948 Clarki õhujõudude baasis peetud kõne ajal sai ta südamerabanduse ja suri. Uueks presidendiks sai senine asepresident Elpidio Quirino.

Manuel Roxase järgi on nimetatud hulgaliselt linnu ja omavalitsusi Filipiinidel, millest tuntuim on ilmselt Roxas City Capizi provintsis.

Tema poeg Gerardo Roxas ja pojapoeg Mar Roxas on samuti osalenud Filipiinide poliitikas.


Tallinna mälestusmärkide ja skulptuuride loend

''Siin loetletakse Tallinna mälestusmärke ja skulptuure, mis asuvad või on kunagi asunud avalikus linnaruumis.


Ela Kogerman-Lepp

Ela Kogerman-Lepp (sündinud Ela Isis Kogerman, 26. juuli 1924 Tartu – 12. november 2014) oli eesti arstiteadlane, anatoom.

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna 1952. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta on olnud TRÜ anatoomia kateedri juhataja (1964–1969) ning seejärel anatoomia osakonna juhataja (1969–1989).

Ta on hoidnud ja arendanud August Rauberi tööd ja traditsiooni.


Varessaare

Varessaare on talu ja matkaonn Muraka raba põhjaservas.

Taluna rajatud arvatavasti 1849. Peale tühjaksjäämist 1965. aastal on talu peahoone olnud kasutusel matkaonnina.

Varessaare on saanud tuntuks Edgar Kase kirjutiste kaudu, kellele see paik oli pikka aega peatuskohaks.


Elpidio Quirino

Elpidio Quirino (16. november 1890 – 29. veebruar 1956) oli Filipiinide poliitik, aastatel 1946–1948 Filipiinide asepresident ja välisminister ning 1948–1953 president.

Ta vannutati presidendiks 17. aprillil 1948 (teistel andmetel 18. aprillil), kaks päeva pärast president Manuel Roxase ootamatut surma. 1949 valiti ta Liberaalse Partei kandidaadina nelja-aastaseks ametiajaks uuesti presidendiks.

Jätkas oma eelkäija Manuel Roxase poliitikat, tehes tihedat koostööd Ameerika Ühendriikidega. Filipiinid said tema ametiajal oma majanduse ülesehitamiseks ulatuslikku majandusabi Ameerika Ühendriikidelt ja toetasid vastutasuks Ameerika Ühendriikide välispoliitilisi eesmärke. Muuhulgas saatis Quirino 1950. aastal 7450 Filipiinide sõdurit võitlema Korea sõtta.


Single Ladies (Put a Ring on It)

"Single Ladies (Put a Ring on It)" on Ameerika R&B laulja Beyoncé Knowles'i teine singel albumilt I Am... Sasha Fierce. Loo on kirjutanud Knowles, Christopher Stewart, Terius Nash ja Kuk Harrell.


Hämarik (skulptuur)

"Hämarik" on Tallinnas Viru väljakul asuv Mare Mikoffi loodud naise skulptuur.

Skulptuur paigaldati 2004. aastal. Arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik, kes on tegelenud Viru väljaku planeerimisega, otsustasid paigutada sinna palja naise skulptuuri, et tasakaalustada kaubakeskuse "maskuliinset arhitektuuri". Skulptuuri eest tasus Tallinna linnavalitsus 155 000 krooni.


Emilio Aguinaldo

Emilio Aguinaldo (22. märts 1869 – 6. veebruar 1964) oli Filipiinide vabadusvõitleja, sõjaväelane ja poliitik, aastatel 1899–1901 tunnustamata Filipiini Vabariigi esimene president.

Aastast 1897 juhtis ta Hispaania koloniaalvõimude vastast ülestõusu, toetudes seejuures Ameerika Ühendriikide abile, kes pidasid samal ajal Hispaania–Ameerika sõda.

12. juunil 1898 kuulutati Filipiinid iseseisvaks ja Aguinaldost sai diktaatori volitustega riigipea.

Aguinaldo kavandas Filipiinide lipu, mida kasutab riigilipuna ka tänapäevane Filipiini Vabariik.

Kui 21. jaanuaril 1899 loodi esimene Filipiini Vabariik, sai Aguinaldost riigi president. Juba sama aasta 4. veebruaril puhkes aga Filipiini–Ameerika sõda, kus ameeriklastel oli selge ülekaal. Pärast kaks aastat kestnud võitlust tabati Aguinaldo ameeriklaste poolt 23. märtsil 1901. 1. aprillil oli ta sunnitud vanduma truudust Ameerika Ühendriikidele ja tunnustama nende ülemvõimu saartel. Filipiinidest sai USA asumaa.

Aguinaldo jäi poliitikast ja ühiskonnaelust kõrvale kuni Jaapani okupatsiooni alguseni 1941. aastal. Sõja ajal tegi ta koostööd jaapanlastega ja kuulus aastatel 1942–1944 okupatsioonivõimude poolt kontrollitava Filipiinide Riiginõukogu koosseisu.

Pärast sõda tõmbus ta taas poliitikast tagasi, kuid nägi ära iseseisva (teise ja rahvusvaheliselt tunnustatud) Filipiini Vabariigi väljakuulutamise 4. juulil 1946. Kui 1962 kuulutati Filipiinide ametlikuks iseseisvuspäevaks 12. juuni, siis osales 93-aastane Aguinaldo uue iseseisvuspäeva esimesel paraadil Manilas ja kandis Filipiinide lippu.


Richard Eckersley

Richard Jon Eckersley (sündinud 12. märtsil 1989 Salfordis) on endine Inglismaa jalgpallur (kaitsja).

Ta alustas klubikarjääri Manchester Unitedis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 24. jaanuaril 2009 Inglismaa karikamängus Tottenham Hotspuri vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi kolm päeva hiljem mängus West Bromwich Albioni vastu.

2009. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Burnley. Burnley meeskonnas sai ta mänguaega ainult Inglismaa karikavõistlustel ja liigakarikavõistlustel. Hooaja 2009–10 lõpus mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Plymouth Argyle. Hooajal 2010–11 oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Bradford City ja tugevuselt kolmanda liiga klubis Bury.

Aastatel 2011–2013 mängis ta Major League Socceri klubis Toronto FC. 2014. aastal mängis ta New York Red Bullsis. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi 2015. aastal Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse kuulunud Oldham Athletic.

Tema vanem vend Adam Eckersley oli samuti jalgpallur.


Louis Gerhard De Geer

Vabahärra Louis Gerhard De Geer (18. juuli 1818 – 24. september 1896) oli Rootsi poliitik ja kirjanik, aastatel 1876–1880 esimene Rootsi peaminister.

Aastatel 1858–1870 ja 1875–1879 oli ta Rootsi kohtuminister.

De Geeri algatusel muudeti Riksdag 1866. aastal ühekojalisest seisuste esindusest kahekojaliseks parlamendiks (Riksdag).

Aastatel 1881–1888 oli De Geer Lundi Ülikooli ja Uppsala Ülikooli kantsler.


Jujuub

Jujuub on hariliku kreektürni (jujuubipuu) (Ziziphus jujuba) söödav vili.

See on ovaalne luuvili, mis toorelt on roheline, sileda pinnaga ning õunasarnase konsistentsi ja maitsega, küpsenult pruun kuni lillakasmust ning datlisarnaselt kortsus pinnaga.

Vilju kasutatakse toiduks ja rahvameditsiinis. Värskeid või kuivatatud vilju süüakse suupistena või koos kohviga.

Kultiveeritud esmalt Indias, kasvatatakse ka Koreas, Hiinas, Taiwanil.


Harilik kreektürn

Harilik kreektürn ehk jujuubipuu (Ziziphus jujuba) on madalakasvuliste puude liik kreektürni perekonnast türnpuuliste sugukonnast.

Levinud Lõuna-Aasias. Lõuna-Euroopas kasvab võõrliigina.

Hariliku kreektürni vili on jujuub.


Engelbrekt Engelbrektsson

Engelbrekt Engelbrektsson (millalgi 1390. aastatel – 4. mai 1436) oli saksa päritolu Rootsi aadlik, 1434–1436 toimunud talurahvamässu ehk Engelbrekti ülestõusu juht.

Taani, Norra ja Rootsi kuninga Eriku haldus- ja maksupoliitika vallandas suvel 1434 kaevurite ja talunike rahutused, mille etteotsa tõusis Dalarnast pärit aadlik ja kaevanduseomanik Engelbrekt. 1435. aastal valiti ta Arboga linnas kogunenud esinduskogu poolt Rootsi vägede ülemjuhatajaks ehk riigi peameheks (rikshövitsman). Legendi järgi seostub see sündmus Rootsi seisuste esinduse Riksdagi asutamisega.

Engelbrekt pidi siiski pidevalt konkureerima teiste Rootsi aristokraatidega, kes tahtsid ülestõusu oma huvides ära kasutada. Ta suruti peatselt tagaplaanile ja mõrvati 4. mail 1436 Hjälmareni järve ääres kohaliku aadlimehe Måns Bengtssoni poolt. Pikemas perspektiivis viis Engelbrekti ülestõus 1439. aastal kuningas Eriku kukutamiseni.

Hilisemas Rootsi ajaloos on Engelbrektile omistatud rahvuskangelase staatus ja seostatud tema juhitud ülestõusu rootslaste "rahvusliku ärkamisega", mis tipnes 16. sajandil Gustav I Vasa saavutustega. Ajaloolased on siiski rõhutanud, et Engelbrektil endal taolisi arusaamu ja ambitsioone ei olnud.


Hans Axel von Fersen

Krahv Hans Axel von Fersen (4. september 1755 – 20. juuni 1810) oli Rootsi aadlik, sõjaväelane ja diplomaat, tuntud ka kui Prantsuse kuninganna Marie Antoinette'i väidetav armuke. Ta põlvnes Eestiga seotud Fersenite aadlisuguvõsast.

Hans Axel von Fersen sündis Rootsi feldmarssali, riigimarssali ja riiginõuniku Fredrik Axel von Ferseni (1719–1794) ja Hedvig Catharina De la Gardie (1732–1800) pojana.

Astus 1779 Prantsusmaa teenistusse ja osales Ameerika Ühendriikide iseseisvussõjas, kus paistis 1781. aastal silma Yorktowni piiramise ajal. Aastal 1785 ülendati koloneliks.

1771. aastast oli tuttav Prantsusmaa tulevase kuninganna Marie Antoinette'iga, olles väidetavalt hiljem, 1780. aastatel viimase armuke.

1784–1788 viibis Rootsis kuningas Gustav III teenistuses, osales 1788 Vene-Rootsi sõjas. Saadeti Gustav III usaldusmehena sama aasta lõpus uuesti Pariisi. 1791. aastal valmistas ta ette Prantsuse kuningaperekonna põgenemise Pariisist Montmédysse. 21. juunil toimunud põgenemiskatse ebaõnnestus ja kuninglik perekond tabati 24 tundi hiljem Varennes'is.

Hiljem osales diplomaatilistel missioonidel Austrias ja Belgias, Rootsisse pöördus tagasi alles 1794. aastal. 1796 Gustav IV troonile tõustes naasis õukonda, nimetati 1799. aastal Uppsala Ülikooli kantsleriks ja ülendati 1801. aastal riigimarssaliks.

1810 hukkus ta Stockholmis puhkenud rahvarahutustes – raevunud inimesed tapsid ta populaarse troonipärija Carl Augusti matuseprotsessiooni ajal, süüdistades teda (ilmselt täiesti alusetult) printsi mõrvamises.


Biohermeneutika

Biohermeneutika on teadusharu, mis käsitleb elussüsteeme kui tõlgendavaid (interpreteerivaid) süsteeme. See on hermeneutika laiendus bioloogiasse.

Biohermeneutikat vaadeldakse tänapäeval enamasti kui biosemiootika osa. Tuntumad biohermeneutikaga tegelevad teadlased on Anton Markoš, Sergei Tšebanov, jt. Ka Jakob von Uexkülli peetakse biohermeneutikuks (Chang 2004; Clément jt. 1997).


Hiiu raudteepeatus

Hiiu raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres, 9 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Nõmme ja Kivimäe raudteepeatuse vahele.

Raudteepeatuses kesklinna sõidusuunalt väljuvad reisijad satuvad Raudtee tänavale, Keila sõidusuunalt väljuvad reisijad satuvad Pärnu maanteele.

Ümberistumisvõimalus on Pärnu maanteel (bussipeatus Hiiu jaam) bussidele number 10 (Väike-Õismäe – Vana-Pääsküla), 27 (Harkujärve – Laagri alevik) ja 33 (Männiku–Kopli). Liini 33 bussid peatuvad ka Raudtee ja Hiiu tänaval jaamahoone juures.

Kaheteelise raudtee ääres on kaks 146 meetri pikkust perrooni. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Kloogaranda sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta.


Sergei Tšebanov

Sergei Tšebanov (Сергей Викторович Чебанов, ka Sergey Chebanov) (sündinud 20. märtsil 1953 Leningradis) on vene bioloog ja semiootik.

Ta on lõpetanud Leningradi Ülikooli bioloogina. Töötanud Balti Tehnikaülikooli professorina Peterburis. Alates 2012. aastast töötab ta professorina Peterburi Ülikoolis. Ta tegeleb klassifitseerimise teooria, biohermeneutika ja biosemiootikaga.


Haldussüsteem

Haldussüsteem on mitmetahuline juhtimissüsteem ühiskonnas toimivate protsesside suunamiseks elanikkonna ühishuvide realiseerimisel ning mille kõige üldisemaks ülesandeks on ühiskonna sujuv ja stabiilne funktsioneerimine.

Kohalik omavalitsus esindab haldussüsteemi madalaimat valitsustasandit.


Alexander von Uexküll

Parun Alexander Rudolf Karl von Uexküll (enamasti lihtsalt Alexander von Uexküll; 1829–1891) oli baltisaksa poliitik ja Tallinna linnapea, 1878–1883.

Ta oli 1878–1883 Tallinna linnapea. Talle kuulus Haimre mõis.

Ta on maetud Vana-Vigala mõisa parki.


Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee

Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee (ENPA, inglise keeles Parliamentary Assembly of the Council of Europe) on üks Euroopa Nõukogu kahest peamisest organist, mis koosneb 47 riigi parlamendidelegatsioonidest.


Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee

Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee on Euroopa Nõukogu otsuseid langetav organ, mis koosneb kõigi liikmesriikide välisministritest või nende riikide alalistest diplomaatilistest esindajatest Strasbourgis.


Seitsmes väike vennake

"Seitsmes väike vennake" (ungari keeles "A hetedik testvér", inglise keeles "The Seventh Brother", saksa keeles "Bobo und die Hasenbande") on Ungari, Saksa ja USA stuudiote koostöös 1991. aastal valminud joonisfilm.

Film räägib koera ja jäneste sõprusest.

Filmi näidati Eestis 16. oktoobril 2008 6. Tartu ungari filmipäevade "Ungari kino" raames.


Eesti taimestik

Eesti taimestik ehk Eesti floora on Eestis kasvavate taimeliikide kogum.

Eristatakse pärismaist taimestikku ja introdutseeritud taimestikku.

Eestis kasvab pärismaisena ligikaudu 1440 liiki soontaimi ja 583 liiki sammaltaimi.

Introdutseeritud floora liikide arv pole teada, kuid see ületab pärismaist floorat hulk kordi. Introdutseeritud on peamiselt soontaimi.


Animalistika

Animalistika on loomade kujutamine kunstiteostes.

Animalistikat võib õigusega nimetada maailma vanimaks kunstižanriks. Loomi on kujutatud juba koopamaalidel ning kaljujoonistel, meieni on säilinud kiviaegsed luunikerdused ning merevaigust amuletid, mis kõik kujutavad loomi. Loomade kujutusviisis peegeldub eri ajastute maailmapilt, loodus- ja humanitaarteaduste ning kunsti areng. Animalistika teemadeks on ka erinevad loomadega seotud elualad: karja- ja põllupidamine, tõuaretus, jaht, sport jne. See maaližanr haarab kõige erinevamaid materjale, tehnikaid ning formaate.

Läbi aegade on animalistikat viljelenud suur hulk kunstnikke. Eesti tuntumad animalistid on Paul Burman (1888–1934), Jaan Koort (1883–1935), jt.


Uexküll

Uexküll (ka Üxküll) on baltisaksa aadlisuguvõsa.

Uexküllide nime ja suguvõsa lähet seostatakse Üksküla (Ikšķile) nimega, kus piiskop Albert rajas Üksküla piiskopkonna ja läänistas piirkonnas alad suguvõsa esivanemale, Johan de Bardewisile. Baltisakslasest ajaloolane Michael von Taube esitas genealoogiauuringute tulemusel väite, et Jersika vürstiriigilt 1224. aastal suure osa maid lääniks saanud Konrad von Meyendorff (Conradus de Meyendorpe) abiellus Vissevalde tütrega ning K. von Meyendorffi surma järel abiellunud Vissevalde tütar rüütel Johan de Bardewisiga (u 1260 – u 1312), kes oli Uexküllide suguvõsa esiisa.

Üxküllide suguvõsas oli ligi 10 suguvõsaliini (Vigala I ja II, Paadrema I ja II, Päärdu, Mõniste, Kasti, Kerguta, Velise, Lümandu jt) ja aja jooksul põhiliinist eraldunud suguvõsaharud: 1625. aastal kanti Rootsi rüütelkonda, kuningas Karl IX õuemarssal ja Östergötlandi hertsog Magnuse väimees Wolmar Yxkull (surn. 1627), kes sai naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks ja immatrikuleeriti 1625 Rootsi rüütelkonda "Yxkull" nime all (nr 76).. Uexküll-Gyllenbandid eraldusid Uexküllide suguvõsa haruna Rootsis 23. augustil 1648, kui Rootsi kuninganna Kristiina aadeldas Härgla mõisniku, sõjanõuniku, Eestimaa ja Ingeri kindralkomissari Otto von Uexkülli (maetud 1653) ja tema vennapojad oobersti ja Eestimaa maanõuniku Reinhold Johann von Uexkülli (maetud 1672) ja Conrad von Uexkülli (maetud 1663) Paadrema vabahärradeks ning immatrikuleeriti 1652 Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana nr 30. Samas võeti kaksiknimi Yxkull-Gyllenband. Uexküll-Meyendorfid eraldusid pärast 16. aprilli 1679, kui Vaeküla mõisnik kindralleitnant Jakob Meijendorff von Yxkull, ooberst Otto Johann Meijendorff von Yxkull, Angerja mõisnik rittmeister Wolter Reinhold Meijendorff von Yxkull ja Lage von Uexküll said Rootsi vabahärra tiitli ja immatrikuleeriti 1680. aastal Meijendorff von Yxkull nime all Rootsi rüütelkonda vabahärrade suguvõsana nr 74. 1746. aastal immatrikuleeriti nr 38 all Eestimaa rüütelkonda, 1747. aastal nr 29 all Liivimaa rüütelkonda ja nr 233 all ka Kuramaa rüütelkonda.


Uexküll-Güldenband

Uexküll-Güldenband (ka Üxküll-Gyllenband, Yxkull-Gyllenband, Uexkull-Gyllenband, Uxkull-Gyllenband, Uexküll-Gyldenband) on baltisaksa vabahärrasuguvõsa.

Suguvõsaliin eraldus Uexküllide suguvõsa haruna kui 23. augustil 1648, kui Rootsi kuninganna Kristiina aadeldas Härgla mõisniku, sõjanõuniku, Eestimaa ja Ingeri kindralkomissari Otto von Uexkülli (maetud 1653) ja tema venna Johanni pojad oobersti ja Eestimaa maanõuniku Reinhold Johann von Uexkülli (maetud 1672) ja Conrad von Uexkülli (maetud 1663) Paadrema vabahärradeks ning immatrikuleeriti 1652 Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana Nr.30. Samas võeti kaksiknimi Yxkull-Gyllenband, hilisemalt saksapäraselt von Üxküll-Güldenband.

9. oktoobril 1790 sai Württembergi hertsogiriigi salanõunik, ülemõuemarssal ja Mömpelgardi krahvkonna kuberner Carl Gustav Friedrich von Üxküll-Güldenband (1716–1801) krahvidiplomi.


Nikolai Korndorf

Nikolai Sergejevitš Korndorf [kornd'orf] (Николай Сергеевич Корндорф; 23. jaanuar 1947 Moskva – 30. mai 2001 Vancouver) oli vene helilooja ja dirigent.


Mstislav Rostropovitš

Mstislav Rostropovitš (vene Мстислав Леопольдович Ростропович, 27. märts 1927 Bakuu – 27. aprill 2007 Moskva) oli vene helilooja, tšellist ja Nõukogude-aegne vabadusvõitleja.

Rostropovitš oli üks armastatumaid Venemaa kultuuritegelasi, kes pälvis nii kodumaal kui ka mujal tunnustustust Nõukogude ajal kodanikuõiguste eest võitlemisega. Näiteks kaitses ta häälekalt Andrei Sahharovi ja Aleksandr Solženitsõnit. Kui ta 1978. aastal välismaal oli, võtsid võimud temalt "ebapatriootliku tegevuse" eest kodakondsuse. Selle sai ta tagasi 1990. Viimastel eluaastatel elas Rostropovitš koos ooperilauljast abikaasa Galina Višnevskajaga vaheldumisi Venemaal, USA-s ja Prantsusmaal.


Eesti Maaülikooli audoktorite loend

Eesti Maaülikooli audoktorite loend

Järgnevalt on loetletud Eesti Maaülikooli audoktorid tiitli saamise aasta järgi.


Armin Karu

Armin Karu (sündinud 31. juulil 1965) on eesti ettevõtja.

Karu kuulub Olympic Entertainment Groupi suuromanikuna Eesti rikkaimate eraisikutest aktsionäride hulka. Talle kuulub ka hulk väikseid kinnisvara- ja muid ettevõtteid. Ajaleht Äripäev hindas 2015. aastal tema vara väärtuseks 152 miljonit eurot ja pidas teda sellega Eestis rikkuselt 6. inimeseks. 2016. aastal oli tema varade väärtus Äripäeva hinnangul 157 203 925 eurot ning ta paigutus sellega edetabelis 7. kohale.


Vjatšeslav Maksarov

Viacheslav Maksarov (Максаров Вячеслав Викторович; sündinud 26. septembril 1954) on tehnikateadlane.

Ta on sündinud Leninsk-Kuznetski linnas sakslaste asunduses. Ta lõpetas 1976.a. Leningradi Polütehnilise Instituudi. Alates aastast 2000 töötab ta Loode-Venemaa Riikliku tehnikaülikooli masinaehitustehnoloogia kateedri juhatajana.

Ta on olnud Eesti Maaülikooli külalisprofessor aastast 2006. Aastal 2008 valiti ta Maaülikooli audoktoriks.


Fylkesvei 888

Fylkesvei 888 (2009. aastani Riksvei 888) on maantee Norras Troms og Finnmargi maakonnas.

Maantee algab Ifjordist ja lõpeb Mehamnis.

Maantee pikkus on 101,8 km. Enamik maanteed on väga hea kvaliteediga ja paljudes kohtades on lubatud piirkiirus 90 km/h (Norra linnavälistel teedel tavaline 80 km/h).

Selleks et takistada põhjapõtrade sattumist maanteele, on paljudel teelõikudel kilomeetritepikkused tõkked (üldiselt selliseid tõkkeid Põhja-Norra maanteedel pole ja põhjapõdrad saavad vabalt teedel liikuda).


Jaak Vaabel

Jaak Vaabel (18. aprill 1885 Karksi vald – 6. november 1936 Tartu) oli Eesti kohtunik ja notar.

Ta oli alates 1919. aastast Jõhvi, hiljem Narva rahukohtunik, alates 1929. aastast Narva notar.


Jaak Varik

Jaak Varik (19. august 1882 Tarvastu kihelkond – 9. juuli 1941 Jõhvi) oli eesti vaimulik.

Ta oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja aastail 1922–1941 ja Narva-Alutaguse praost aastail 1923–1941.

Alates 1931. aastast oli Jaak Varik ka Eesti Kiriku peatoimetaja. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku hooldaja.

1941. suvel varjas ta end Jõhvi lähedal asuvas talus, sest teda süüdistati salakuulamises sakslaste kasuks. Ta perekond, abikaasa ja tütar arreteeriti. J. Varik andis end vabatahtlikult üles ja ta hukati 1941. aastal suvel hävituspataljonlaste poolt.

Jaak Varik koos pojaga, Jaak Varik nooremaga maeti Rakvere Kolmainu kalmistule 22. augustil 1941. Jaak Varikule (seenior) on paigaldatud mälestustähis ja -pink Jõhvi kirikusse.


Jaan Varik

Jaan Varik (3. oktoober 1912 Tartu – 7. aprill 1997) oli eesti vaimulik.

Varik ordineeriti 31. mail 1936. Ta oli kirikuõpetaja Rakveres (1936–1989) ning Viru praost.

Ta oli Uku Masingu ja Jaan Kiiviti õpingukaaslane.


Albert Valdman

Albert Valdman (sündinud 1931 Pariisis) on ameerika lingvist.

Ta on lõpetanud Pennsylvania Ülikooli romaani keelte alal ning Cornelli Ülikooli prantsuse keeleteaduse alal. 1960. aastast on tal doktorikraad.

Alates 1960. aastast töötab ta Indiana Ülikoolis.

Ta on uurinud prantsuse keelel põhinevaid kreoolkeeli.


Trollibuss

Trollibuss ehk troll on kontaktliini kaudu toidetav rööpmevaba elektri-tänavasõiduk, mida kasutatakse linnatranspordis.


Enn Veldi

Enn Veldi (sündinud 20. oktoobril 1955) on eesti keeleteadlane, leksikograaf.

Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ning täiendanud end USAs Indiana Ülikoolis (Albert Valdmani juures). Filoloogiateaduste kandidaat (1988, TRÜ; võrdustatud doktorikraadiga). Kandidaadiväitekirja teema oli "Inglise-eesti paralleelid onomatopöas".

1978. aastast töötab ta Tartu Ülikooli õppejõuna (1991. aastast dotsendina), 2015. aastast on seal maailma keelte ja kultuuride kolledži inglise keele ja angloameerika keeleteaduse dotsent.

Ta on mitme sõnaraamatu ("Eesti-inglise keeleteaduse sõnastik" 2003 ja 2012; "Inglise-eesti eksitussõnastik" 2005, "Inglise-eesti ja eesti-inglise turismisõnastik" 2006, "Soome-eesti ja eesti-soome turismisõnastik" 2010, "Vene-eesti turismi- ja puhkesõnastik" 2005) kaasautor.


Nikolai von Bünting

Nikolai von Bünting (vene keeles Николай Георгиевич фон Бюнтинг; 15. juuli 1861 Peterburi – 2. märts 1917 Tver) oli Venemaa keisririigi riigitegelane.

Ta oli keiser Nikolai II aegne tseremooniameister (1896), Kurski asekuberner 26. septembrist 1897 kuni 15. veebruarini 1903, kammerjunkur (1898), tõeline salanõunik (1902), Arhangelski kuberner 10. maist 1904 kuni 8. novembrini 1905, Eestimaa kuberner 8. novembrist 1905 kuni 21. jaanuarini 1906 ning viimane Venemaa Keisririigi Tveri kubermangu tsiviilkuberner 15. aprillist 1906 kuni mõrvamiseni veebruarirevolutsiooni esimestel päevadel Tveris 1917. aastal.

Talle kuulus Petserimaal Irboska juures asunud Halahhalnja (Усадьба "Халахальня") mõis.


Pjotr Bašilov

Pjotr Petrovitš Bašilov (vene keeles Пётр Петрович Башилов; 1857 – 1919) oli Venemaa keisririigi riigitegelane.

Ta oli keiser Nikolai II aegne tõeline riiginõunik, Eestimaa tsiviilkuberner 21. jaanuarist 1906 kuni 11. juulini 1907, Novgorodi tsiviilkuberner 13. juulist 1907 kuni 28. veebruarini 1911 ja viimane Venemaa Keisririigi Ufaa kubermangu tsiviilkuberner 28. veebruarist 1911 kuni 1917.


Kalev Saar

Kalev Saar (sündinud 27. mail 1969) on eesti muusik, ansambli Lehmakommionud laulja ning trummar.

Ansamblite- ja püromuusikafestivali "Tuleristsete" korraldaja.

Aastatel 2009–2012 töötas ta Viira kooli direktorina.


Izmail Korostovets

Izmail Vladimirovitš Korostovets (vene keeles Измаил Владимирович Коростовец) (1. juuli (vkj)/ 13. juuli 1863 – 19. märts 1933 Poznań) oli Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant) ja riigitegelane. Aastatel 1907−1915 oli ta Eestimaa kuberner.


Sokrat Dirin

Sokrat Nikolajevitš Dirin (vene Сократ Николаевич Дирин; 24. juuni 1849 Demjansk – 1924 Staraja Russa) oli Venemaa keisririigi riigitegelane.

Ta oli tõeline riiginõunik, Eestimaa asekuberner 8. juunist 1892 kuni aprill 1903, Novgorodi asekuberner 12. aprillist 1903 kuni 1914 ja salanõunik.

Talle kuulus Novgorodi kubermangus Demjanski vallas asunud Zaselje (Усадьба "Заселье") mõis.


Jukums Vācietis

Jukums Vācietis (vene keeles Иоаким Иоакимович Вацетис; 23. november (11. november vkj) 1873 Jaunlutriņi, Kuramaa – 28. juuli 1938 Moskva) oli Venemaa ja NSV Liidu sõjaväelane (2. järgu armeekomandör), rahvuselt lätlane.

Jukums Vācietis kutsuti 1891 Venemaa sõjaväkke, 1897 lõpetas Vilno sõjakooli ja 1909 Nikolai Kindralstaabi Akadeemia.

Ta võitles Esimeses maailmasõjas, oli 1915. aastast polkovnik, 1916. aasta oktoobris määrati ta 6. Zemgale läti kütipolgu komandöriks.

Oktoobrirevolutsiooni ajal läks Vācietis koos oma lätlastest koosneva polguga nõukogude võimu toetajate poolele ja vastavalt 12. armees moodustatud sõjarevolutsioonikomitee ülesandele osales Valga linna hõivamisel, mis oli Ajutise Valitsuse vägede valduses. Samuti osales ta Ajutise Valitsuse vägede Mogiljovis asunud Kõrgema Ülemjuhatuse peakorteri hõivamises ja likvideerimises, sest see ei allunud Nõukogude Venemaa Rahvakomissaride Nõukogu korraldustele.

1917. aasta detsembris sai Vācietis Kõrgema Ülemjuhatuse Peakorteri juures asuva Revolutsioonilise Välistaabi operatiivosakonna ülemaks, 1918 astus Punaarmeesse. Aprillist 1918 oli ta Läti kütidiviisi ülem, kelle juhtimisel suruti Moskvas 6.–7. juulil 1918 maha vasakesseeride ülestõus.

18. juulist kuni 28. septembrini 1918 Saksamaa Keisririigi ja Vene SFNV vahel alanud sõjategevuses oli Vācietis Idarinde juhataja, 6. septembrist 1918 8. juulini 1919 Nõukogude Vabariigi Relvajõudude ülemjuhataja (Главнокомандующий вооружёнными силами Республики).

1919. aasta juulis vahistati Vācietis kahtlustatuna osalemises valgekaartlikus vandenõus, oktoobris aga vabastati Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee Presiidiumi otsusega, "kuna ei olnud alust kahtlustada endist ülemjuhatajat kontrrevolutsioonilises tegevuses", kuid kõrvaldati sõjaväge juhatamisest. 1919. aasta oktoobrist oli ta Revolutsioonilise Sõjanõukogu käsutuses eriti tähtsate ülesannete täitmiseks.

1921. aastast oli Vācietis Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Sõjaväeakadeemias (alates 1925 M. V. Frunze nimeline Sõjaväeakadeemia) sõjaajaloo õppejõud, professor ja teaduskonna vanemjuhendaja. 1934. aastast oli ta NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaadi käsutuses.

Vācietis vahistati 29. novembril 1937. Süüdistatuna spionaažis ja kontrrevolutsioonilises terroritegevuses mõisteti ta 28. juulil 1938 surma ja lasti samal päeval maha. Rehabiliteeriti 1957.


Vilno sõjakool

Vilno sõjakool (kuni 1910 Vilno Jalaväe Junkrukool; vene keeles Виленское военное училище) oli aastatel 1864–1917 tegutsenud Venemaa Keisririigi sõjaväeline õppeasutus, mis andis militaarharidust jalaväe allohvitseridele ja nooremohvitseridele.

Sõjakoolid Vilnos ja Moskvas asutati 29. oktoobril 1864 keiser Aleksander II käsul. Vilno sõjakool hakkas tööle Aleksandri kadetikorpuse varasemates ruumides, vastavalt sõjakooli vajadustele neid laiendati.

Algul oli sõjakoolis 200 junkrukohta, 1874. aastal suurendati õppekohtade arv 300-ni. Õppetöö toimus nooremas ja vanemas astmes.

1901. aastal reorganiseeriti kool kolmeaastase õppeajaga kooliks ning koolilõpetajad said alamporutšiku auastme. Aastail 1904–1905 suurendati sõjakooli õppurite arvu 400-ni, kes olid jagatud 4 roodu. 1906. aastal võimaldati kooli astuda ka podporutšikutel ja praporštšikel, kes olid ülendatud sellele auastmele isikliku vapruse eest sõjategevuses.

Pärast Esimese maailmasõja algust hakkasid koolis toimuma neljakuulised kiirendatud kursused ja kooli isikkoosseis suurendati 500-lt kuni 900 junkruni. Sõjategevuse käigus evakueeriti sõjakool 1915. aastal Poltavasse, ametlikult lõpetas kool tegevuse 2. jaanuaril 1918.


Aleksandr Jevreinov (1873−1928)

Aleksandr Aleksandrovitš Jevreinov (vene Александр Александрович Евреинов; 7. jaanuar 1873 – 27. mai 1928) oli Venemaa keisririigi riigitegelane.

Ta oli riiginõunik, hiljem tõeline riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 22. märtsist 1910 kuni 29. novembrini 1914 ja Pensa tsiviilkuberner 29. novembrist 1914 kuni 29. aprillini 1917.

Pärast 1917. aasta Oktoobrirevolutsiooni emigreerus Prantsusmaale.


Seattle (pealik)

Seattle (ka Sealth, Seathle, Seathl või See-ahth, umbes 1786 – 7. juuni 1866) oli suquamishi ja duwamishi indiaanihõimude juht praeguse Ameerika Ühendriikide Washingtoni osariigi alal. Tema järgi on nimetatud Seattle'i linn.

Umbes 1854. aastal pidas ta oma kuulsaks saanud kõne. Selle algversioon ei ole säilinud, praegu levinud versioon kirjutati 1960. aastail telesaate jaoks. Dr. Henry A. Smithi poolt kirjapandud versioon tänab valgeid nende heatahtlikkuse eest, nõuab, et indiaanlastele oleks tagatud ligipääs nende matmispaikadesse ning mainib kontraste kristluse ja indiaani filosoofia vahel. Üldiselt on viidatud, et tema kõne sisaldas ka tugevat palvet põlislooduse hoidmiseks, kuigi selle kohta puuduvad tõendid.


Aleksei Vassilevski

Aleksei Petrovitš Vassilevski (vene Алексей Петрович Василевский; 1841 – 1893) oli Venemaa jurist, publitsist ja riigitegelane.

Ta õppis Peterburis õigusteadust, oli kammerjunkur, riiginõunik, Volõõnia kubermangu asekuberner 12. juunist 1874 kuni 19. aprillini 1882, Tšernigivi kubermangu asekuberner 19. aprillist 1882 kuni 19. detsembrini 1885, tõeline riiginõunik ja Eestimaa kubermangu asekuberner 19. detsembrist 1885 kuni 4. aprillini 1891.


Adolf Tillo

Adolf Andrejevitš Tillo (vene Адольф Андреевич Тилло; 11. november 1846 – oktoober 1918 Saratov) oli Venemaa riigitegelane.

Ta oli kolleegiuminõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 19. detsembrini 1885, riiginõunik, Saraatovi kubermangu asekuberner 19. detsembrist 1885 kuni 24. novembrini 1888, tõeline riiginõunik, Stavropoli kubermangu asekuberner 24. novembrist 1888 kuni 18. veebruarini 1893.


Andrus Ausmees

Andrus Ausmees (16. oktoober 1960 – 26. detsember 2008 Rootsi) oli eesti füüsik.

Ta lõpetas 1979. aastal Kingissepa keskkooli ja 1984. aastal Tartu ülikooli tahkisefüüsikuna. Seejärel läks ta tööle Teaduste Akadeemia füüsika instituuti. Tema esimese teadustöö teemaks oli elektronemissiooni ergastusspektrite uurimine ja elektron-foononrelaksatsiooni arvutimodelleerimine. Aastal 1989 võttis ta osa eksperimendiseeriast Lundi Ülikooli sünkrotronkiirguse laboris MAX-lab. 1991. aastal kaitses Ausmees doktoritöö teemal "Röntgenelektronemissioon ja elektron-foonon-vastastikmõju leelishalogeniidkristallides", mis oli esimene füüsikaalane doktoritöö taasiseseisvunud Eestis. 1992. aastal asus ta tööle Uppsala ülikooli, kus ta jätkas eksperimente sünkrontonkiirguse laboris Max-lab.

Ausmees andis oma teadusliku tegevusega märkimisväärse panuse röntgenikiirguse resonantse mitteelastse mittekiirgusliku (Auger-Ramani1) hajumise uuringutesse. Tsiteerimiste indeksi Web of Science3 järgi on Andrus Ausmees 1986–2001 ilmunud kuuekümne teadusartikli kaasautor.

Ta on maetud Kudjape kalmistule.


Einar Tammur

Einar Tammur (1960 Tartu – 4. märts 2004 Tartu) oli eesti ornitoloog ja looduskaitsja.

1978. aastal lõpetas ta Kanepi gümnaasiumi.

Ta õppis Luua metsanduskoolis ja Eesti Põllumajandusakadeemias metsandust. Tegeles kotkaste ja toonekurgede kaitsega.

Ta oli looduskaitseühingu Kotkas asutaja ja juhataja, Alam-Pedja looduskaitseala loomise ettepaneku tegija ja kaitseala juhataja 1994–2004.


EAA

EAA on mitmetähenduslik lühend. Eesti Ajalooarhiiv (praegune Rahvusarhiiv) Eesti Arhiiv Austraalias Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon Euroopa kergejõustikuliit ...


ICarly

"iCarly" on Ameerika Ühendriikide telesari kanalil Nickelodeon.

Sari räägib Carly Shayst – tüdrukust, kes teeb koos sõbranna Sam Pucketti ja sõber Freddie Bensoniga veebisõud. Carly elab koos oma vanema venna Spencer Shayga. Spencer on skulptor, kellel on alailma pööraseid ideid, näiteks kahemeetrise kohvitassi ehitamine.

Sam on Carly parim sõbranna, kellele meeldib inimesi kiusata ning süüa sinki, veiseliha ja ribi. Freddie on poiss, kes on terve oma elu olnud Carlysse armunud. Nad elavad ühes kortermajas ja on naabrid. Nende sõus võib näha kõike, näiteks üritatakse teha maailma pikima sõu maailmarekordit, mistõttu sõu peaks kestma 24 tundi ja 8 minutit. Kui oli täis juba 24 tundi, tuli elektrikatkestus ja ettevõtmine luhtus.


Marie Voore

Marie Voore (kuni 1922. aastani Marie Ilves, 1922–1926 Marie Vormansik; 12. oktoober 1896 Taevere vald, Viljandimaa – juuni 1974) oli eesti keemik ja õpetaja.

Õppis aastatel 1917–1918 Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika- ja aastatel 1919–1923 matemaatika-loodusteaduskonnas, lõpetas 1923. aastal keemiamagistrina (mag chem). Akadeemiliselt oli ta EÜS Põhjala liige.

1923–1926 Tallinna Kaarli gümnaasiumi loodusloo õpetaja, alates 1926 Kloostri algkooli õpetaja. Kloostri põllumeeste konvendi liige, Rahvuskogu esimese koja ainus naiskandidaat (12. valimisringkonnas).


August Vaigo

August Vaigo (kuni 1935. aastani August Vassil, 16. oktoober 1908 Jõgeva mõis, Tartumaa – 21. jaanuar 1988 Bingley) oli eesti jurist.

Õppis 1931–1932 ja 1940–1941 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1932–1936 (lõpetas cum laude) õigusteaduskonnas, mag. jur. 1939 (Eesti põllutööliskonna tööõnnetus- ja haigusvastane kindlustus), D. Soc. Sc. 1964 (Leedsi ülikool; The Organization and Control of Public Enterprise in Scandinavia), EÜS Põhjala vilistlane.

1932–1935 töötas Belgia asekonsulaadis Tartus, 1935–1936 Teedeministeeriumis, alates 1936. aastast Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja peasekretär ja Tariifinõukogu liige.

Põgenes 1944 Saksamaale, 1947 siirdus Inglismaale.


Rudolf Rokk

Rudolf Rokk VR II/3 (16. juuli 1892 – 17. veebruar 1930 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teenis 1. Jalaväerügemendis ja Skouts Üksikus Jalaväepataljonis, oli viimase ülema kohusetäitja.


Verner Püss

Verner Püss (1. mai 1905 Virumaa – 25. aprill 1981 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis 1. Suurtükiväegrupis ja Sõjavägede Staabis. Arreteeriti 28. juunil 1941.


Valdeko Aalperk

Valdeko Aalperk (aastani 1929 Valdeko Alberg, aastani 1936 Valdeku Aalberg, 22. märts 1907 Sauevälja küla, Vao vald, Virumaa – 9. juuli 1944 Taišetlag, Taišet, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Valdeko Aalperk sündis küla sepa Jüri Aalbergi pojana.


Kompimine

Kompimine ehk kompimismeel (ingl. k. touch või tactition) on võime puudutades kindlaks teha esemete kuju, suurust ja mehaanilisi omadusi. Sarnaselt kuulmisega eeldab kompimismeel mehaaniliste stiimulite detekteerimist ning arvatakse seetõttu mehhanosensatsiooni alla. Traditsiooniliselt peetakse kompimist üheks viiest klassikalisest meelest.


Robert Tuisk

Robert Tuisk (31. oktoober 1896 Narva – 1. oktoober 1982 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940) ja arst.

Ta õppis aastail 1915–1916 Peterburi ülikooli keemiaosakonnas, 1918. aastal Tartu ülikooli keemiaosakonnas ja 1919–1925 (lõpetas) arstiteaduskonnas.


Rudolf Rosimannus

Rudolf Rosimannus (2. september 1906 – 7. juuli 1982 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

Teenis Merejõudude Staabis.


Meeled

Meeled (lad sensus, ingl senses) on loomade (sealhulgas inimeste) võime tunnetada välis- või sisekeskkonnast pärinevaid stiimuleid. Meeled vahendavad informatsiooni meeleelundite (näiteks silmad, kõrvad, ninaõõne haistmisepiteel) või hajusalt paiknevate retseptorrakkude (kompimistundlikud retseptorid nahas) kaudu, mis muudavad füüsikalised stiimulid närviimpulssideks. Meeleelundite vahendatavad aistingud võimaldavad loomadel kõrgemates ajukeskustes panna aluse taju protsessidele.

Traditsiooniliselt on eristatud viit meelt: nägemine, kuulmine, kompimine, haistmine ja maitsmine. Nüüdisaegses teaduskirjanduses käsitletakse kompimist somatosensoorse meele modaalsusena. Lisaks kompimisele kuulub somatosensoorse meele modaalsuste hulka veel valumeel, temperatuurimeel, tasakaalumeel ja propriotseptsioon. Eri loomadel võivad meeled olla erinevad ja neid võib olla erinev arv.

Oluline on eristada meelelist informatsioonitöötlust ja taju. Taju sisu võib oluliselt muutuda ilma meelelise informatsioonitöötluse muutuseta (vt joonist "Taju ja meelelise informatsiooni töötlus"). Teaduskirjanduses kasutatakse tihti ka aistingu mõistet, mis võib viidata retseptorrakus aset leidvale füsioloogilisele protsessile, kuid vahel viitab teadvustatud meelelisele elamusele.


Johannes Till

Johannes Voldemar Till (12. oktoober 1897 Viljandimaa – 8. mai 1942 Ussollag) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

Ta lõpetas 1915. aastal Tallinna Reaalkooli.

Teenis Viru-Järva Sõjaväeringkonna staabis. Arreteeriti 2. juulil 1941 ja hukati.


Słubice

Słubice (saksa keeles Dammvorstadt) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas, Słubice maakonna ja Słubice valla keskus. Linn asub Oderi (Odra) jõe vasakkaldal.

Kuulub alates 1999. aastast Lubuszi vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Gorzów Wielkopolski vojevoodkonda.

30. juunil 2011 oli linnas 18 148 elanikku.

2014. aasta oktoobris püstitati Słubices maailma esimene mälestusmärk Wikipediale (Wikipedia mälestusmärk).


George William Russell

George William Russell (10. aprill 1867 Lurgan, Armagh' krahvkond – 17. juuli 1935 Bournemouth, Inglismaa) oli iiri kirjanik, kriitik, toimetaja, maalikunstnik ja rahvuslane, kes on tuntud eelkõige luuletajana.

Ta kasutas pseudonüüme Æ, AE, A.E. ja Æon.


Sootaguse (Alutaguse)

Sootaguse oli küla Puujala küla kõrval Iisaku kihelkonnas, praegu osa Puhatu külast Alutaguse vallas.

Sootaguse on vana küla, kandes algselt nime Saientack. Pärast Liivi sõda (1586) oli külal 1/2 adramaad. Praegune küla asukoht paikneb 5 kilomeetri kaugusel Kuremäest. Nime on saanud küla Soompea külast lähtudes. Soompeale järgneb soo, sellele küla ja nimeks Sootaguse. Külas leidub muistseid kääpaid. 1938. aastal elas külas 138 elanikku.


Alexander Giers

Alexander Giers (vene Aleksandr Nikolajevitš Giers, Александр Николаевич Гирс; 2. jaanuar vkj / 14. jaanuar 1861 – 1920) oli rootsi päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane.

Ta oli kammerjunkur, Astrahani asekuberner 24. juunist 1899 kuni 14. veebruarini 1901, kolleegiuminõunik, Novgorodi asekuberner 14. veebruarist 1901 kuni 12. aprillini 1903, Eestimaa asekuberner 13. aprillist 1903 kuni 12. augustini 1906, tõeline riiginõunik (1907), Jenissei tsiviilkuberner 5. augustist 1906 kuni 30. juunini 1909, kammerhärra (1908) ja Tallinn-Haapsalu rahukogu aukohtunik.


Elav teadus

"Elav teadus" oli Eesti Kirjanduse Seltsi poolt aastail 1932–1941 välja antud populaarteaduslike raamatute sari.

Ilmar Tõnisson kirjutas 1932. aastal (sarja esimese köite ilmumise järel): "Kas tõesti toimkonna liikmetena "Elava teaduse" seeria väärtust garanteerivad mehed, nagu prof. Konik, rektor Kõpp, dir. Lang, dir. Roos, prof. Uluots – ja ka prof. Treiberg ja Fr. Tuglas sallivad, et "populaarteaduse" ja "poliitilise haridustöö" nime all riigi varade abil paisatakse rahva sekka säärast kõige labasemat sotsialistlikku propagandat, kõige asjatundmatumat väärkäsitust ühiskondlikust elust ja ajaloost, kõige ülbemat riikluse ja rahvusluse õõnestamist?"


Aadlisuguvõsa

Aadlisuguvõsa on suguvõsa, mille moodustavad aadliseisusse tõstetud esiisa ja tema järglased.

Aadlisuguvõsa liikmed võivad olla kantud või mitte kantud aadlimatriklisse.


Alexei Giers

Alexei Giers (vene Aleksei Fjodorovitš Giers, Алексей Федорович Гирс; sündinud 17. märts vkj / 29. märts 1871 — 11. veebruar 1958 Pariis) oli rootsi päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane.

Ta oli kolleegiuminõunik (1905), Eestimaa asekuberner 12. augustist 1906 kuni 18. maini 1908, riiginõunik, kammerhärra (1908), Kiievi tsiviilkuberner 18. maist 1908 kuni 17. detsembrini 1912, tõeline riiginõunik (1911), Minski tsiviilkuberner 26. novembrist 1912 kuni 1915, Nižni Novgorodi tsiviilkuberner 1915 kuni 1917.


Sergei Šidlovski

Sergei Aleksejevitš Šidlovski (Schidlowski, vene Сергей Алексеевич Шидловский; 2. oktoober vkj / 14. oktoober 1864 – 1922) oli valgevene päritolu Venemaa riigitegelane. II Riigiduuma liige Mogiljovi kubermangust.

Ta oli riiginõunik (hiljem tõeline riiginõunik), Mogiljovi kubermangu asekuberner 30. juunist 1907 kuni 27. augustini 1912, Voroneži kubermangu asekuberner 27. augustist 1912 kuni 19. novembrini 1914, Eestimaa kubermangu asekuberner 29. novembrist 1914 kuni 1917 ja Liivimaa tsiviilkuberner 20. veebruarist kuni 18. märtsini 1917.

Ta oli 820 tessatini suuruse valduse maaomanik.


Ruben Lagus

Ernst Ruben Lagus (12. oktoober 1896 – 15. juuli 1959) oli Soome kindralmajor.

Lagus oli jäägrite hulgas, kes said väljaõppe Esimese maailmasõja ajal Saksamaal. Talvesõja ajal vastutas ta Karjala kannasel võitlevate vägede varustamise eest.

Jätkusõjas juhtis ta kõigepealt Jäägribrigaadi ja 1942. aastast Soomusdiviisi. Ta oli esimene sõjaväelane, keda autasustati Mannerheimi ristiga.

Lagus suri 15. juulil 1959 ja on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.


Aleksander Eisenschmidt

Aleksander Jakob Peeter Eisenschmidt (14. august 1876 Käärdi talu, Uderna vald – 6. august 1914 Tartu lähedal) oli eesti põllumajandusteadlane ja ajakirjanik, üks esimesi eesti soost doktorikraadiga põllumehi.

Töötas aastatel 1899–1902 Kiidjärve mõisavalitsejana.

Eisenschmidt õppis 1903–1905 Königsbergi ülikoolis, kus 1911. aastal kaitses doktoriväitekirja väikepõllupidamisest Tartu maakonnas. Asutas 1906. aastal nädalalehe Põllutööleht, mille vastutav toimetaja ta oli kuni 1910. Aastatel 1907–1910 ka kuukirja Aiatööleht vastutav toimetaja.

Ühtlasi kutsuti ta sama aasta 1. septembrist Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi (TEPS) kaubandusosakonna asjaajajaks ja tegevjuhiks. Siin hakkas ta looma otseseid ühendusi paremate välismaa vabrikutega, tellides põllutöö-tarbeaineid otseteed välismaistelt tootjatelt.

Suvel 1907 otsustas TEPS koosolek kutsuda ellu vastastikuse vastutuse alusel töötava ostu-müügi ühisuse. 31. augustil 1908 kinnitati uue ühisuse – Tartu Eesti Majanduse Ühisuse – põhikiri ja 1. jaanuarist 1909 läks kaubandusosakonna tegevus uue ühisuse kätte, mille direktoriks valiti A. Eisenschmidt. Tema juhatusel kujunes Tartu Eesti MÜ paari aastaga Eesti kõige elujõulisemaks põllutöötarbeainete müügikohaks. Ta tegi maailma paremate vabrikute saadused ilma vahetalitajateta põllumeestele kättesaadavaks, seadis sisse teadusliku kontrolli kunstsõnnikute ja seemnete alal, korraldas kindla kava järele aastate jooksul väärtuskatseid tegevpõllumeeste juures; tutvustas uusi maaharimisriistu, seadis sisse ühispiimatalitusi maal jne.

1907 asutas Eisenschmidt Tartus Aiavilja-Ühisuse, mis pidi tulevikus välja arenema suureks aedviljakonservide ja alkoholita jookide valmistamise tööstuseks Eestis.

Eisenschmidt tegi kodumaal algust ka tindivalmistamisega, asutades nn Ronga Ühisuse ja võttis korduvalt sõna postiolude parandamiseks maal.

Eisenschmidt abiellus 1909. aasta sügisel Ülenurme mõisa rentniku Lehnbaumi tütre Margot Luisega. 1910. aasta 12. juunil sündis neil poeg Uno ja 1914. aasta kevadel tütar.

6. augustil 1914 hukkusid Tartus oma kodu lähedal liivakarjääris liivavaringus Aleksander Eisenschmidt, tema isa ja 4-aastane poeg.


Pearahakütt

Pearahakütt on isik, kes otsib tagaotsitavaid, kelle õiguskaitsjatele ülesandmise eest makstakse tasu ehk pearaha. See tegevus on legaalne USA-s ja Filipiinidel.

Tuntumaid pearahakütte oli inglanna Domino Harvey. Tema elu põhjal tehti film "Domino" (2005), kus peaosa mängib Keira Knightley.


Domino Harvey

Domino Harvey (7. august 1969 – 27. juuni 2005) oli inglise pearahakütt.

Ta sai tuntuks tänu filmile "Domino", mis põhineb tema elul, peaosa mängib Keira Knightley. Domino tegi ka modellitööd, tema ema Paulene Stone on endine modell. Tema isa Laurence Harvey (1. oktoober 1928 – 25. november 1973) oli Leedu juurtega näitleja, kes mängis nii ameerika kui ka briti filmides.

Dominole pandi nimi Domino Dervali järgi, kes oli nn Bondi tüdruk. Domino Dervalit kehastas Claudine Auger. Harveyl oli vanem poolõde Sophie, kes oli Paulene'i tütar, abielust Tony Norrisega. Domino ristiisa oli Peter Evans, kes oli kirjanik ja ajakirjanik. Peter oli see, kes tutvustas Domino vanemaid teineteisele.


Andrei Širinski-Šihmatov

Vürst Andrei Aleksandrovitš Širinski-Šihmatov (vene кн. Андрей Александрович Ширинский-Шихматов; 10. jaanuar 1868 – 2. veebruar 1927) oli Venemaa riigitegelane.

Ta oli kolleegiumiassessor, Eestimaa kubermangu asekuberner 18. maist 1908 kuni 22. märtsini 1910, Simbirski kubermangu asekuberner 22. märtsist 1910 kuni 4. märtsini 1913 ja Saraatovi tsiviilkuberner 4. märtsist 1913 kuni 1915. aastani


Kultuurkarjamaa

Kultuurkarjamaa on karjamaa, millel on külvatud rohustu.

Kultuurkarjamaade harimisel kasutatakse tihti ka väetamist ja kastmist.


Looduslik karjamaa

Looduslik karjamaa on karjamaa, mis on kujundatud pärismaise elustikuga kooslusele karjatamise ja metsavööndis ka puude eemaldamise teel.

Looduslikud karjamaad on pärandkooslused. Ka enamik puiskarjamaid on looduslikud karjamaad.


Kultuurniit

Kultuurniit on külviga rajatud niit.

Kultuurniitude rajamisel kasutatakse tavaliselt paljuliigilist heinaseemet.

Kultuurniite eristatakse põldheina põldudest, mis rajatakse küntud maale ning enamasti 1–3 liigilisena.


Looduslik niit

Looduslik niit on pärismaise elustikuga alale regulaarse niitmise mõjul kujunenud niit.

Looduslik niit on looduslike karjamaade kõrval peamine looduslike rohumaade tüüp, mis on mõlemad ühtlasi pärandkooslused.

Looduslike niitude hulka kuuluvad ka puisniidud.


Gamviki lennuväli

Gamviki lennuväli oli Norra põhjaosas asuva Gamviki valla esimene lennuväli, mis rajati 1971. aastal. Pärast Mehamni lennujaama avamist kasutatakse Gamviki lennuvälja ainult hädaabi osutamise vajadusel. Lennurada asub Gamviki külast paari kilomeetri kaugusel. Lennurada on kagu–loodesuunaline.

Kuna Gamviki lennuväljalt ei lähtu enam regulaarliine, ei ole lennuväljal ei ICAO ega IATA koodi.


Kubuntu

Kubuntu on Ubuntu alusel koostatud operatsioonisüsteem, mille peamine erinevus Ubuntust on, et Ubuntus kasutatava töölaua Unity või Gnome asemel kasutatakse töölauda KDE Plasma Desktop.


Arseni Sajankin

Arseni Sajankin (sündinud 13. mail 1947 Varnjas, praegu Peipsiääre vald, Tartumaa) on eesti poksija ja poksitreener.

Sajankin poksis aastatel 1961–1975 Kohtla-Järve Kalevis, tema treener oli Hans Kaiva.

Sajankin oli kergekaalus (kuni 60 kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1970, 1971 ja 1974). Ta sai X Roman Kuura mälestusvõistlustel esikoha (1971). Ta sai II ja V Nigul Maatsoo mälestusvõistlustel esikoha (1969 ja 1972) ja IV võistlusel II koha (1971). Ta oli 1971. aasta Eesti NSV parim poksija.

Sajankin sai NSV Liidu meistrivõistlustel (NSV Liidu rahvaste spartakiaadi raamides) kergekaalus (kuni 60 kg) III koha (1969). Ta sai 1969. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks.

Sajankin töötas hiljem Sillamäel poksitreenerina, 1996. aastast töötab Ida-Eesti Päästekeskuse Sillamäe tugikomandos päästjana.


Kieran Gibbs

Kieran James Ricardo Gibbs (sündinud 26. septembril 1989) on endine Inglismaa jalgpallur (vasakkaitsja).

Aastatel 2007–2017 mängis Gibbs Arsenalis ja seejärel 2017–2021 West Bromwich Albionis. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Major League Socceri (MLS) klubi Inter Miami, kus ta mängis kuni 2022. aasta hooaja lõpuni.


Hønefoss BK

Hønefoss BK (ametlikult Hønefoss Ballklubb) on 1895 asutatud Norra jalgpalliklubi, mille kodulinn on Hønefoss ja -väljak Hønefoss Idrettspark.

Esindusmeeskond mängib Norra kõrgliigas.


Lvivi FK Karpatõ

Lvivi FK Karpatõ (ametlikult ФК «Карпати» Львів) on 1963 asutatud Ukraina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Lviv ja -väljak Ukraina staadion.

Esindusmeeskond mängib Ukraina jalgpalli kõrgliigas.

1969 võitis NSV Liidu karika.


James Clark Ross

Sir James Clark Ross (15. aprill 1800 London – 3. aprill 1862 Aylesbury) oli inglise maadeavastaja ja meresõitja.


Friedrich Waismann

Friedrich Waismann (21. märts 1896 – 4. november 1959) oli Austria matemaatik, füüsik ja filosoof.

Ta kuulus Viini ringi ning oli olulisemaid loogilise positivismi teoreetikuid.

Raamatus "Sissejuhatus matemaatilisse mõtlemisse" (1936) väidab Waismann, et matemaatilised tõed on tõesed pigem kokkuleppeliselt kui tõestatavalt.


Daniil Harms

Daniil Harms (kodanikunimi Daniil Ivanovitš Juvatšov (vene Даниил Иванович Ювачёв / Даниил Хармс); 30. detsember 1905 Peterburi – 2. veebruar 1942 Leningrad) oli vene kirjanik, sürrealist, vene absurdikirjanduse klassik.

Kasutas kirjanikuna erinevaid pseudonüüme, lisaks Harmsile Harms-Šardam, Hharms, Dandan, Chams. Lastekirjanikuna oli ta Karl Ivanovitš Šusterling või Vanja Mohhov. Nimi Harms on segu prantsuse charm'ist ja inglise harm'ist.


Jüri Rebane

Jüri Rebane (22. august 1941 Troitsk, Tšeljabinski oblast – 13. veebruar 1992 Moskva) oli eesti matemaatik.


Karl Rebane

Karl Rebane (11. aprill 1926 Pärnu – 4. november 2007) oli eesti füüsik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1961). 1973–1990 oli Eesti Teaduste Akadeemia president.


Toomas Rebane

Toomas Rebane (sündinud 13. aprillil 1930 Pärnus) on eesti füüsik.

Ta lõpetas Leningradi Ülikooli 1954. Ta on töötanud Moskvas ja Leningradis.


Jakob Sõnajalg

Jakob Sõnajalg (3. november 1887 Mäo vald – 4. mai 1947 Paide) oli Eesti poliitik.

Jakob Sõnajalg õppis Paide linnakoolis ja H. Treffneri eragümnaasiumis. 1909. aastast sai Jakob Sõnajalg kodukülas kooliõpetaja koha. 1917. aastal oli ta Järva maakonna miilitsakomitee abiesimees ja esimeste omavalitsuste valimiste järele Järva maakonnanõukogu liige ning maakonnavalitsuse sekretär. 1918 aasta algul oli ta enamlaste käes vangis, algul Naissaarel, pärast Krestõ vanglas Petrogradis. Vabaks sai Bresti rahulepingu põhjal ja Eestisse pääses 1918. aasta aprillikuus.

1918. aastal asus tööle Järva maakonnavalitsuses. Sõjaminister Konstantin Pätsi erilisel volitusel organiseeris Järvamaa kaitsepataljoni ja võttis osa pataljoni esimestest lahingutest enamlastega.

Ta oli 1919–1935 Järva maakonnavalitsuse ja maavalitsuse esimees, Asutava Kogu liige Eesti Tööerakonna rühma liikmena ning alates 2. augustist 1936 Konstantin Koniku asemel V Riigikogu liige. Ta oli ka Paide linnavolinik. 1936. aastal valiti ta Paide põllumeeste konvendi liikmeks.

29. jaanuaril 1934 teatas Uudisleht, et Järva Maavalitsuse esimees Jakob Sõnajalg on end oma kabinetis üles poonud. Teade ei vastanud tõele.

16. mail 1938 määras Rakvere ringkonnakohus talle karistuseks omastamise, raiskamise ja võltsimise eest 8 aastat sunnitööd.


Aleksandr Manjos

Aleksandr Aleksejevitš Manjos (vene Александр Алексеевич Манжос; 1846 — 1910. aastad) oli Venemaa riigitegelane.

Ta oli keiser Aleksander II ja Aleksander III aegne kammerhärra, riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 11. aprillist 1875 kuni 28. märtsini 1885, tõeline riiginõunik ja Kuramaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 20. aprillini 1890.


Shanghai Shenhua

Shanghai Shenhua (hiina Shànghhǎi Shēnhuā Zúqiú Jùlèbù 上海申花足球俱乐部) on 1993 asutatud Hiina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Shanghai ja -väljak Hongkou staadion.

Tulnud kaks korda Hiina meistriks (1995, 2003) ja kolm korda teiseks (2005, 2006, 2008).


Käärdi lipp

Käärdi lipp on Käärdi aleviku lipp, mille kavandas Tõnu Kukk ja mis pühitseti sisse 23. juunil 2009.

Et "käärd" tähendas vanas Tartumaa murdes silmust, siis on lipukavandi autor kujutanud lipul silmusristi ehk Hansu risti. Erksad värvid tähistavad aleviku uut ja ärksamat tulevikku, kuldsed mäed vapimärgi allosas aga Käärdi künklikku reljeefi.

Kuna Käärdi asub Elva linna ja Elva valla piiril, siis olid lippu pühitsema palutud EELK Rõngu Mihkli Koguduse õpetaja Andres Aaste ja EELK Elva Koguduse õpetaja Vallo Ehasalu.

Lipp valmis MTÜ Käärdi Arendusseltsi initsiatiivil.


Karl Friedrich von Rehbinder

Krahv Karl Friedrich von Rehbinder (10. november 1764 Saue mõis – 18. november 1841 Saue mõis) oli baltisaksa päritolu Saku, Saue, Rahula ja Jälgimäe mõisnik. Ta rajas oma Saku mõisa õllekoja, millest kujunes Saku Õlletehas.


Kalle Käsper

Kalle Käsper (sündinud 1952 Tallinnas) on eesti kirjanik.

Kalle Käsperi tuntumad teosed on epopöa "Buridanid" ja "Taani prints Hamlet, nuhk". Käsper on avaldanud kultuuri- ja ühiskonnaeluartikleid ajakirjanduses.


Yıldız Tilbe

Yıldız Tilbe (sündinud 4. juulil 1966) on kurdi laulja. Yıldız on Türgi üks populaarsemaid lauljaid, kelle plaate on müüdud üle 2 miljoni.


Villa

Villa tähendab tänapäevases mõistes luksuslikku ning eksklusiivset eramut või suvilat. Neid on ehitatud enamasti uusrikaste tarbeks kuurortidesse või looduskaunitesse paikadesse, sageli maaliliste veekogude või hea vaatega mäenõlvade vahetusse lähedusse. Villade juurde võivad kuuluda hooldatud iluaiad kui ka jahisadamad.

Väga jõukates paikades võib esineda ka villade linnakuid, nagu näiteks Hollywoodi lähistel.


Rohland

Rohland (vene keeles Роланд) on Liivimaa kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad Rohlandid Saksamaal.


Leo Theodor von Rohland

Leo Theodor von Rohland (10/22. veebruar 1811 Tartu – 1. september 1877 Aakre) oli Riia arst (Dr. med.) ja 1862. aastast Aakre mõisnik.

Ta oli Tartu raehärra Ernst Johann Rohlandi poeg.

13/25. aprillil 1863 sai ta aadlikuks. Tema pojad Leo Ernst von Rohland ja Woldemar von Rohland immatrikuleeriti pärast tema surma, 1889. aastal, Liivimaa rüütelkonda.


Kuramaa kuberneride loend

Siin on loetletud Kuramaa Põhjasõja-aegsed kubernerid ning Venemaa keisririigi Kuramaa kubermangu kindral-, tsiviil- ja viitsekubernerid.


Pjotr Nekljudov

Pjotr Petrovitš Nekljudov (vene Пётр Петрович Неклюдов; 30. mai 1854 Saratovi kubermang – 7. juuni 1934 Ogre) oli Venemaa riigitegelane.

Ta oli tõeline riiginõunik, Kaunase asekuberner 21. juunist 1890 kuni 13. juulini 1902 ja Liivimaa asekuberner 13. juulist 1902 kuni 27. juunini 1905.


Eino Alt

Eino Alt (18. juuli 1921 Narva – 5. november 1980 Tallinn) oli eesti näitekirjanik.

Ta õppis Narva I Progümnaasiumis ja hiljem alates 1939. aastast Tallinna Tehnikumis masinaehitusosakonnas. Alt tegutses mitmetel tehnilistel aladel ning tema hobiks oli tehnikaalaste teoste tõlkimine.

1941. aastal võeti Alt Punaarmeesse. Ta sai Velikije Luki lahingus haavata ning suunati tööle Jegorjevski õppekombinaati. 1944. aastal töötas ta Moskvas projekteerijana, hiljem Tallinnas töökaitseinspektorina ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuses. 1945. aastal lõpetas Alt Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi.

1962. aastal lavastati Eesti Draamateatris tema draama "Pime-mees", mida peeti tolle aja parimaks algupärandiks. Seda on lavastatud ka Lätis, Venemaal ja Moldovas.

Eino Alt on maetud Pärnamäe kalmistule.


Heino Anto

Heino Anto (ka Hindrik Anto; 13. oktoober 1882 Rahuste küla, Torgu vald, Saaremaa – 13. september 1955 Tallinn) oli eesti näitekirjanik, teatritegelane, ajakirjanik, tõlkija ja poliitik (II Riigikogu liige), purjetaja.

Ta õppis aastatel 1893–1898 Kuressaare linnakoolis. Ta omandas posti- ja telegraafiametniku kutse ning töötas sel alal aastatel 1902–1914 ja 1917–1924 (olles 1917–1921 Tallinna peapostkontori ülem). Esimese maailmasõja ajal oli ta sõjaväeametnik, aastatel 1924–1925 ajakirja Meie Turg ja 1926–1939 Kaubandus-Tööstuskoja Teataja toimetaja.

Oli aastast 1921 Tallinna Jahtklubi liige, 1921–23 asekommodoor, tehnilise komisjoni liige.

Aastatel 1925–1926 (sai liikmeks 5. juunil 1925 tagandatud Peeter Lindau asemele) oli ta Riigikogu liige (Töörahva Ühise Väerinna koosseisus).

Aastatel 1907–1916 (vaheaegadega) oli ta dramaturg ja näitleja Estonias ning lavastaja karskusseltsis Valvaja ja Lutheri vabriku rahvamaja näitetrupis.1910–1915 oli ta Valvaja seltsi juhatuse liige. Ta oli aastal 1916 Draamateatri asutajaid ning aastatel 1918–1924 (postiametniku töö kõrvalt) seal dramaturg ja näitleja. Aastal 1917 tegutses ta Tallinna Tööliste Teatris. Ta kirjutas näidendeid ning tõlkis vene, saksa ja prantsuse autorite teoseid.

Ta maeti 17. septembril 1955 Rahumäe kalmistule.


Bruno Berg

Bruno Berg (kodanikunimi Oskar Brunberg; 17. veebruar 1866 Võhmuta– 12//25. september 1907 Ülemiste raudteejaam) oli eesti näitekirjanik, ajakirjanik ja tõlkija.


Arkadi Kelepovski

Arkadi Ippolitovitš Kelepovski (poola Arkadiusz Kelepowski ; vene Аркадий Ипполитович Келеповский; 1870 – 1925 Novi Sad) oli Venemaa riigitegelane.

Ta oli riiginõunik, Vladimiri asekuberner 29. juulist 1906 kuni 30. juunini 1909, Liivimaa asekuberner 30. juunist 1909 kuni 16. maini 1912, tõeline riiginõunik, Lublini tsiviilkuberner 16. maist 1912 kuni 1914, Liivimaa tsiviilkuberner 1914 kuni 1915, Pihkva tsiviilkuberner 1915 kuni 1916 ja Harkivi tsiviilkuberner juulist 1916 kuni 1917.


Candan Erçetin

Candan Erçetin (sündinud 10. veebruaril 1963) on türgi laulja. Candan on Türgis üks populaarsemaid lauljaid.


Nikolai Lavrinovski

Nikolai Nikolajevitš Lavrinovski (vene Николай Николаевич Лавриновский; 6. jaanuar 1875 Stremutka, Pihkva vald – 24. mai 1930 Riia) oli Venemaa riigitegelane. III Riigiduuma liige Pihkva kubermangust.

Ta oli õuenõunik (kolleegiuminõunik), Voroneži asekuberner 23. maist 1911 kuni 27. augustini 1912, riiginõunik, Mogiljovi asekuberner 27. augustist 1912 kuni 1913, kammerhärra (6. detsember 1913), Tauria tsiviilkuberner 1913 kuni 1914, Tšernigivi tsiviilkuberner 1914 kuni 1915, tõeline riiginõunik, Liivimaa tsiviilkuberner 1915–1917 ja salanõunik (8. veebruar 1917).

1922. aastal emigreerus ta Läti Vabariiki ja sai Läti kodakondsuse.

Ta on maetud Pokrova kalmistule (läti Pokrova kapi; vene Покровское кладбище) Riias.


Jakov Bologovski

Jakov Dmitrijevitš Bologovski (vene Яков Дмитриевич Бологовский); 14. november 1863 – pärast 1913) oli Venemaa keisririigi riigitegelane.

Ta oli riiginõunik, Astrahani asekuberner 30. maist 1902 kuni 20. veebruarini 1904, Liivimaa asekuberner 27. juunist 1905 kuni 30. juunini 1909, tõeline riiginõunik, Jenissei tsiviilkuberner 30. juunist 1909 kuni 12. juunini 1913 ja Vologda tsiviilkuberner juulist novembrini 1913.


Vallo Ehasalu

Vallo Ehasalu (sündinud 10. jaanuaril 1973 Elvas) on eesti vaimulik ja teoloog.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Elva Keskkooli ja 1999. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna teoloogia magistrina ning täiendanud end Saksamaal Tübingeni Eberhard Karli Ülikooli evangeelses usuteaduskonnas, 1999/2000 EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminaris. Ordineeriti 19. mail 1999 diakoniks, 29. augustil 2000 õpetajaks. Tal on pooleli Tartu Ülikooli usuteaduskonnas doktoritöö, mille teema on Clemensi kiri korintlastele.

Ehasalu oli aastatel 2003–2008 EELK Valga praostkonna praosti kohusetäitja ja 2008–2017 praost. 2017. aastast on ta Valga abipraost , EELK Elva koguduse õpetaja ning Tartu Teoloogia Akadeemia õppejõud. Ta on ka Hargla, Karula, Puhja, Otepää ja Valga koguduse hooldajaõpetaja. Lisaks on ta hooldanud Rannu ja Rõngu kogudust.

2023. aasta alguse seisuga on ta Valga praostkonna abipraost, Elva koguduse õpetaja ning Hargla ja Rõngu koguduse hooldajaõpetaja.

Alates aprillist 2006 on ta Martin Lutheri Ühingu esimees.

2023. aasta alguse seisuga on ta ka EELK Usuteaduse Instituudi Vana ja Uue Testamendi teaduse ja heebrea ning kreeka keele lektor, EELK Konsistooriumi jumalateenistuselu komisjoni jutluseperikoopide abimaterjali töörühma kaastöötaja ja Eesti Keele Instituudi ususõnastiku töörühma konsultant.


Laut

Laut on koduloomade ja kodulindude pidamiseks mõeldud hoone (või hoone osa).

Taludes on peetud eri liiki loomi laudas ühes ruumis. Kui laut on mõeldud üht liiki loomade jaoks, võidakse lauda kohta kasutada täpsemaid nimetusi, näiteks tall (hobustele), lehmalaut (veistele), lambalaut (lammastele), sigala (sigadele), kanala (kodulindudele).

Eristatakse puhaslautu, kust sõnnik eemaldatakse rennide ja sagedase puhastamisega, ja sõnnikulautu, kus loomad elavad sõnnikukihil.


Veis

Koduveis on loomaliik (Bos taurus) või alamliik (Bos primigenius taurus) veise perekonnast; üks levinumaid koduloomi.


Karlo Funk

Karlo Funk (sündinud 1971) on eesti ajakirjanik ja filmikriitik.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ajalugu ja filosoofiat. Ta olnud töötanud kultuuriajakirjanikuna (ajalehtedes Noorte Hääl, Päevaleht ja Eesti Ekspress) ning teinud filmisaateid televisioonis ja raadios.

Aastatel 1999–2000 töötas ta reklaamifirmas Tank, 2001–2006 Eesti Filmi Sihtasutuses välissuhete juhina ja 2006–2013 peaeksperdina. Aastatel 2013–2016 oli ta Eesti Instituudi direktor. Seejärel töötas lühikest aega Telia digi-TV hankejuhina ja Eesti Rahvusringhälingus. Alates 2020. aasta kevadest on ta Eesti Filmimuuseumi kuraator.


Vuspjurt-Tšuratšiki

Vuspjurt-Tšuratšiki ehk Vuspürt Tšuratšok (vene Вуспюрт-Чурачики, tšuvaši Вуспӳрт Чурачӑк) on küla Venemaal Tšuvaššias Tšeboksarõ rajoonis Išlei külaasunduses. Asub 34 km kaugusel Tšeboksarõst.

Küla asutati 18. sajandi lõpus Tšuratšiki külast ümberasujate poolt. 1795 oli külas 10 talu 28 mehe ja 26 naisega. 1897 oli külas 168 elanikku, 1939. aastal 203 elanikku ja 2002. aastal 37 majapidamist ning 113 elanikku.

Elanikud on peamiselt tšuvašid.


Liköör (kakaomass)

Liköör (ingl k liquor) on kakaopuu viljade töötlemise tulemusel tekkinud mass.

Fermenteerunud kakaooad (millelt on koored juba eraldatud) jahvatatakse vedelaks massiks, mida töödeldakse kemikaalidega (eri vahekordades ja temperatuuridel). Liköörist valmistatakse kakaopulbrit ja mitmeid muid šokolaaditooteid.


Stanislaw Tillich

Stanislaw Rudi Tillich (sündinud 10. aprillil 1959 Kamenzi linna lähedal Neudörfelis (Saksamaa)) on sorbi rahvusest Saksamaa poliitik (CDU). Alates 28. maist 2008 kuni 12. detsembrini 2017 oli ta Saksimaa (Sachsen) peaminister.


Haute-Vienne'i departemangu haldusüksuste loend

Selles loendis on ära toodud Haute-Vienne'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood.


Sten Tamkivi

Sten Tamkivi (sündinud 3. märtsil 1978 Tartus) on Eesti ettevõtja, kes tegutseb peamiselt infotehnoloogia valdkonnas.

Tamkivi olnud aktiivne osaline Eesti tehnoloogiasektori arengut saatvas ühiskondlikus diskussioonis, mis puudutab tarkade töökohtade loomise soodustamist, reaalainete ja arvutiteaduste hariduse edendamist, välistalentide meelitamist Eestisse ja ühiskonna suuremat avatust ja tolerantsi. Ta on olnud ka Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese nõunik, juhtinud Eesti IT Akadeemia juhtkomiteed, kuulunud IT ja Telekomifirmade Liidu juhatusse.


Drôme'i departemangu haldusüksuste loend

Drôme'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. Vallad Crest, Montélimar, Romans-sur-Isère ja Valence on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.


Puistlastilaev

Tänapäeval moodustavad puistlastilaevad 40% maailma kaubalaevastiku kandevõimest. Puistlastilaev võib olla üsna väike ja ühe laadruumiga, suurimad on aga kandevõimega kuni 400 000 tonni. Sõltuvalt sageli veetavast lastist või sihtsadamatest ehitatakse ka eriotstarbelisi puistlastilaevu: mõnel on pardal lossimisseadmed, mõnel on võimalik lossitud last kottidesse pakkida. Enamasti sõltuvad puistlastilaevad siiski sadama laadimis- ja lossimisseadmetest.

Puistlast võib olla väga tihke, sööbiv või abrasiivne. See on ohtlik: laadungi nihkumine, iseeneslik süttimine ja laadungi küllastumine võivad laeva ohustada. Uued rahvusvahelised regulatsioonid on viinud laevade konstruktsiooni parandamiseni, tõhustatud on laevade päästevahendeid ja -organisatsiooni ning laevakontrolli.


Veniamin Kaverin

Veniamin Aleksandrovitš Kaverin (vene Вениамин Александрович Каверин; sünninimi Veniamin Abelevitš Zilber, vene Вениамин Абелевич Зильбер; 19. aprill (6. aprill vkj) 1902 Pihkva – 2. mai 1989 Moskva) oli vene kirjanik.

Tema tuntuim romaan on "Kaks kaptenit" (1944).


Georg Johannes Hesse

Georg Johannes Hesse (24. november 1885 Rõngu – 14. jaanuar 1944 Posen) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sai koduõpetust ja lõpetas aastal 1904 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1909 arsti astme väärilisena, olles aastatel 1904–1905 tudeerinud Königsbergi Ülikooli arstiteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.

Aastatel 1908–1909 oli ta subassistendiks professor Werner Zoege von Manteuffeli juures kirurgias. 1909–1913 töötas ta Greiffenhageni erakliinikus assistendina ja 1913–1916 sekundaararstina. Aastast 1916 oli ta Greiffenhageni erakliiniku direktor. Ta täiendas end 1912 Berliinis professor Bieri juures ja 1914 Heidelbergis professor Czerny juures. Ta osales nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas arstina. Ta oli aastast 1910 Praktiseerivate Arstide Seltsi liige ja aastast 1919 eestseisuse liige. Aastast 1921 kuulus ta Saksa Kirurgide Seltsi Berliinis. Temalt on ilmunud ka trükis mõned tööd. Töö kõrval erakliinikus avas ta ka erapraksise haavahaiguste alal ja töötas Tallinnas aastani 1939 kirurgina.

Aastal 1939 asus ta koos abikaasaga elama Saksamaale, kus ta 14. jaanuaril 1944 Posenis suri.


Moselle'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on ära toodud kõik Moselle'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood.


Lõuna-Baden

Lõuna-Baden (saksa Südbaden), mis moodustati detsembris 1945 endise Badeni vabariigi lõunaosast, oli Prantsuse okupatsioonitsoonis asuv liidumaa sõjajärgsel Saksamaal. Liidumaa nimetati 1946 ümber Badeniks ja sai 1949. aastal Saksa Föderatiivse Vabariigi (Lääne-Saksamaa, tänapäeval lihtsalt Saksamaa) asutajaks. Aastal 1952 sai Baden Saksamaa Baden-Württembergi liidumaa osaks.


Kirikulaht

Kirikulaht on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. Järvel on kitas ja maakerke tõttu ahenev ühendus merega, mistõttu võib teda seni pidada ka merelaheks.

Järve veepeegli pindala on 114 ha.. Järve laius ja pikkus on üle 2 km.


Kuressaare laht

Kuressaare laht (ka Tori laht) on laht Saaremaa lõunaosas.

Lahe keskosas asub Laimadal (pindala 7,8 ha). Lahte suubub Põduste jõgi.

Lahe idarannikul on Kuressaare linn ja Roomassaare sadam.


Kakumäe pank

Kakumäe pank on pank Tallinnas Kakumäe poolsaare tipus.

Pangal paljanduvad Alam-Kambriumi Tiskre ja kohati Lükati kihistu kivimid.

Pank vabanes vee alt umbes 4000 aastat tagasi, pärast Litoriinamere taandumist.


Kakumäe paljand

Kakumäe paljand on paljand Kakumäe poolsaare idarannikul Rocca al Mares.

Kakumäe paljand on Tiskre kihistu Kakumäe kihistiku stratotüüp.


Kaugatuma pank

Pank võeti kaitse alla 1973. aastal. Praegu on see osa Kaugatoma-Lõo maastikukaitsealast.

Panga pikkus on 1125 m ja kõrgus 2,5 m, millest aluspõhjalist osa 2,0 m. Pangal paljanduvad Kaugatuma lademe Äigu kihid. Pank ja seal asuv puurauk on Kaugatuma lademe stratotüübiks.

Panga ülemise osa moodustab kollakashall jämedateraline krinoidlubjakivi, alumise osa aga rohekashall muguljas lubjakivi.


Kirbla astang

Kõrgendik ulatub u 33 meetrit üle merepinna.

Kirbla piirkonnas esineb aluspõhja kõvik, mille biohermne lääne-loodeserv on vastu pidanud jää kulutusele ning nii on kõviku taha kuhjunud kruusadest ja liivadest koosnev nooljat tüüpi maasäär kõrgusega kuni 4,5 m. Loode–kagusuunalise maasääre pikkus on 3,2 km, laius kuni 300 m; see aheneb ja madaldub kagusse kõrguseni 15 m üle merepinna. Seda kõvikut vaadeldakse ka kaljuvoorena, mis madaldub kagu suunas, kuhupoole liikus neid kujundanud mandrijää.

Kaljuvoore põhiosa põhja-, loode- ja lääneserv väljendub astanguna. Loodes tõuseb astangu peal maapind 32,8 meetrini, kuna jalam asub seal ligikaudu 25 m kõrgusel. Selgepiirilise astangu pikkus on olnud ligikaudu 1,1 km.

Astang võeti kaitse alla 1959. aastal 50-hektarilise alana. Praegu jääb see Matsalu rahvuspargi territooriumile. Hoolimata kaitsealusest seisundist on astangut inimtegevusega tugevasti kahjustatud.


Kirjurahu

Kirjurahu (ka Kerju, Kerjurahu) on Liivi lahes olev 5,2 hektari suurune saar, mis jääb Abrukast 4 kilomeetrit kagusse. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.

Saar on sirpja kujuga ja liivane. Saarel on 11 m kõrgune tulepaak.

Rahu on looduskaitse all, see on hallhüljeste poegimisala.


Kloostrikivid

Kivid võeti kaitse alla juba 1937. aastal nime all "Rändrahnude rühm Palmses". Praegu jäävad kivid Lahemaa rahvuspargi alale.

Kividest 6 rahnu on üle 5 m läbimõõduga ja 8 rahnu 3–5 m läbimõõduga. Suurima rahnu ümbermõõt on 22,6 m.


Simone Aaberg Kærn

Simone Aaberg Kærn (sündinud 17. aprillil 1969 Kopenhaagenis) on taani kunstnik.

Tema tuntumad teosed on dokumentaalfilm "Smiling in a War Zone" (2007) lennust Kabuli sõja ajal ja Taani peaministri Anders Fogh Rasmusseni portree.

Aastatel 1993–1998 õppis ta Taani Kunstiakadeemias. Rööbiti õppis ta Londoni õppeasutuses Goldsmith College of Fine Art ning sai Suurbritanniast erapiloodi paberid.

Nooruses oli ta aktivist ja skvottija.


Silverton

Silverton on linn USA-s Colorados Silverton on linn USA-s Ohios Silverton on küla USA-s Oregonis Silverton on linn USA-s Texases ...


Lopa koobas

Lopa koobas ehk Lopa põrgu on koobas Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Atika külas. Koobas on tekkinud Lopa paljandisse ja asub Halliste jõkke suubuva Pöögle oja (tuntud ka kui Lopa oja) parempoolses kaldas.

Koobas on Eesti üks suurimaid sufosioonilise tekkega koopaid. Koopa pikkus on 37 m (mõõdetud aastal 1997).


Søren Kelstrup

Søren Kelstrup (sündinud 1961) on Taani diplomaat, Taani suursaadik Eestis aastail 2012–2017.

Ta lõpetas 1992. aastal Aarhusi ülikooli politoloogia alal.

Aastatel 2001–2005 oli ta Taani esindaja Genfis Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures.

Aastatel 2006–2012 töötas ta Taani välisministeeriumi kaubanduspoliitika osakonna juhatajana.


Taani-Eesti Selts

Taani-Eesti Selts (taani keeles Dansk-Estisk Selskab) on Taanis tegutsev mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on arendada suhteid Taani ja Eesti vahel.

Selts asutati 1990. aastal.

Selts annab välja ajakirja DES-Nyt ja korraldab oma liikmetele mitmesuguseid üritusi.

Seltsi juhatuse esimees on krahv Ulrich Holstein-Holsteinborg.

Taani-Eesti Seltsi liikmeteks võivad astuda nii eraisikud kui ka organisatsioonid.


Otto Borch

Otto Rose Borch (1. september 1921 Aarhus – 21. märts 2013) oli Taani diplomaat.

Aastatel 1944–1945 osales ta vastupanuliikumises ning oli illegaalse ajalehe Fri Presse toimetaja.

Pärast Saksa okupatsiooni lõppemist asus Otto Borch õppima ja sai 1948. aastal juristi diplomi. Aastatel 1948–1949 õppis ta New Yorgis Columbia ülikoolis.

Aastal 1949 asus ta tööle Taani välisministeeriumi. Ta töötas mitmes ametis ministeeriumis, saatkonna sekretärina Bonnis, nõunikuna Taani esinduses NATO juures, Taani esindajana ÜRO juures ning Kuuepäevase sõja ajal Taani esindajana ÜRO Julgeolekunõukogu juures ja hiljem Brüsselis suursaadikuna NATO juures.

Aastatel 1974–1976 oli ta Taani välisministeeriumi poliitilise osakonna juhataja, seejärel kuni 1983. aastani Taani suursaadik Washingtonis. Aastatel 1988–1991 oli ta Taani suursaadik Stockholmis.

Pärast seda, kui taastati diplomaatilised suhted Taani ja Eesti vahel, sai Otto Borchist 26. augustil 1991 esimene Taani suursaadik Eestis.


Katrin Kivi

Katrin Kivi (sündinud 18. juulil 1967 Kärdlas) on Eesti diplomaat.

Katrin Kivi lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli saksa keele ja kirjanduse erialal. Ta on ennast täiendanud Mannheimi ja Bonni ülikoolis.

Aastatel 2009–2011 oli Kivi välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktor ja 2011–2015 Eesti suursaadik Taanis. 2015–2019 oli ta Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures.

2019–2021 oli Kivi Eesti suursaadik Singapuris.


Anthony Carmona

Anthony Thomas Aquinas Carmona (sündinud 7. märtsil 1953) on Trinidadi ja Tobago poliitik, kes oli 18. märtsist 2013 kuni 19. märtsini 2018 Trinidadi ja Tobago president.

Ta on hariduselt jurist. 11. märtsist 2012 kuni presidendiks saamiseni oli ta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunik.


Jüri Kahn

Jüri Kahn (sündinud 16. detsembril 1953 Tallinnas) on Eesti diplomaat.

Jüri Kahn lõpetas aastal 1972 Tallinna 2. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal.

Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti suursaadik Moskvas ning 1996–2001 suursaadik Taanis, alates 2000. aastast ühtlasi Norras. Ta oli ka suursaadik Islandil. Aastatel 2004–2006 oli ta suursaadik Rootsis.

Ta töötab välisministeeriumis välismajanduse ja arengukoostöö osakonna vanemnõunikuna.


Eesti Kodu

Eesti Kodu on Taanis tegutsev ühendus, mis koondab Kopenhaageni piirkonnas elavaid eestlasi ja Eesti vastu huvi tundvaid inimesi.

Eesti Kodu aitab Taanis elavatel ja õppivatel eestlastel omavahel sidet pidada, vahendab kontakte ning korraldab ühenduse liikmetele ekskursioone, piknikke, pidusid, spordi- ja kultuuriüritusi.

Ühendus asutati 1922. aastal. Sõja ajal tegevus soikus. Pärast sõda oli Taanis palju eesti põgenikke ning 1948. aastal otsustati seltsi tegevust jätkata. Seltsil oli tollal 71 liiget. Koos tähistati näiteks väliseestlaste päeva novembri viimasel pühapäeval ja Eesti Vabariigi aastapäeva. Taani eestlased tegid tihedat koostööd Lõuna-Rootsi eesti kogukonnaga, näiteks osaleti Lundi Eesti Maja ostmisel ja rajamisel.

Ühendus toetab Kopenhaageni Eesti Pühapäevakooli ja eesti laste klubi tegevust. 2007. aastast tegutseb eestlaste laulukoor.


Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool

Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool on Taani pealinnas Kopenhaagenis tegutsev eesti kool.

Koolis õpetatakse eesti keelt, kirjandust, ajalugu ja kodulugu. Õpilased käivad koos korra kahe nädala tagant.

Kool alustas tegevust õppeaastal 2002/2003. Esialgu õpetati ainult vanemate klasside õpilasi. Aastast 2011 lisandusid ka 7–11-aastased.

Kooli õpetaja on Mae Veskis Hove.


Leo Karpin

Leo Karpin (19. august 1946 – 3. november 2014) oli eesti tele- ja filmirežissöör.

Ta õppis aastatel 1963–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu.

Eesti Televisioonis alustas Karpin tööd 1960. aastatel uudistesaate "Aktuaalne kaamera" assistendina. Tegi muuhulgas kaastööd Kesktelevisioonile ("Kutsuv tuluke") ning oli paljude muusikafilmide ja -saadete režissöör. 1972. aastal oli Karpin üks ETV saatesarja "Kaks takti ette" algatajaid ja aastatel 1993–2002 lõi kaasa Eurovisiooni lauluvõistluse saadete tegemisel. Teletöö lõpuperioodil oli ta saatesarja "Klaver põõsas" režissöör.

Karpin töötas Eesti Televisioonis 2002. aastani, hiljem oli eraettevõtja.


Laulumäe kivi

Rahnu pikkus on 16,3 m, laius 13,7 m, kõrgus 4,5 m ja ümbermõõt 43,7 m ja maapealse osa maht 317 m³.

Püstiste seintega, loodesuunas astmeliselt madalduva laega rahn. Loodeserval alusel sujuvalt pinnasesse laskuv, mistõttu põhiplaan pole siin täpselt kontuuritav. Rahn pinnalt üsna murenenud, lääneküljel mitmete kinnislõhedega, millesse juurduvad rohttaimed ja mõned põõsadki. Rahnu lõunanurgal moodustub lõhepindadest väike astmelaadne jalamieend.

Rahnu ebatavaline kuju, eriti tema lõunapoolsem kõrgem osa meenutavat laululava, mistõttu ka kivil selline nimi.

Rahn on alates 1941. aastast üksikobjektina looduskaitse all.


Krei allikad

Krei allikad on kaitsealused allikad Harju maakonnas Kose vallas Ahisilla külas Krei küla lähistel.

Allikad asuvad Pirita jõe oruga ühenduses olevas moldorus, kus 0,3 ha suurusel alal avaneb aasta ringi 7 allikat ja perioodiliselt veel mitmed.


Atjaševo rajoon

Atjaševo rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb idas Uljanovski oblastiga.

Rajoonis on 1 linna- ja 21 külaasundust.

84,2% elanikest on ersad, 14,6% venelased ja 0,6% mokšad.

Rajooni tähtsaim majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse teravilja ja suhkrupeeti. Rajoonis tegutseb lihakombinaat.


Insari rajoon

Insari rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb lõunas Penza oblastiga.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 15 külaasunduseks. Halduskeskus on Insari linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 863.


Kurisu-Jaani allikas

Kurisu-Jaani allikas (ka: Kurisu Jaaniallikas, Jaaniallikas) on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Rangu karstialal. Rangu karstiala kaitseks on moodustatud Rangu loodusala.

Suurema osa ajast on see "allikas" kurisu, mis neelab sinna kraavist (vooluhulk üle 10 l/s) tulevat vett. Allikast saab rääkida aga kevadise suurvee ajal, mil kurisu ajab vett välja, moodustades "keeva" allika.


Kütiorg

Kütiorg (ka Holsta org, Kolereinu org ja Tohkri org) on org Võru maakonnas Võru vallas.

Org on tähtis turismi- ja talispordipiirkond.


Laanemägi

Laanemägi on kõrgendik Otepää kõrgustiku idaosas, halduslikult jääb Põlva maakonna Kanepi valda.

Mäe absoluutne kõrgus on 212,3 m üle merepinna, suhteline kõrgus 40 m.

Mäel on ajalooliselt olnud triangulatsioonitorn, millest on säilinud torni alus koos reeperiga.


Mädapea tammiku maastikukaitseala

Mädapea tammiku maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Seal kaitstakse muu hulgas Mädapea tammikut, mis võeti kaitse alla 1958. aastal.

Kaitseala pindala on 71,7 ha. Ala kuulub ka Natura-alade sekka – Mädapea loodusala.


Andsu järvede maastikukaitseala

Andsu järvede maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Seal kaitstakse muu hulgas Andsu järvesid, millest kaks võeti kaitse alla 1962. aastal. Kaitseala pindala on 52 ha.


Ebavere maastikukaitseala

Ebavere maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kaitseala loodi 1959. aastal, et kaitsta Ebavere mäge. Kaitseala pindala on 39 ha.


Elva-Vitipalu maastikukaitseala

Elva-Vitipalu maastikukaitseala on maastikukaitseala Tartu ja Valga maakonna territooriumil. Kaitseala loodi 1992. aastal ja selle pindala on 899,2 ha.

EELISe järgi on kaitseala põhieesmärk "Illipalu, Udernapalu ja Vitipalu (fluvioglatsiaalsete) liivaalade maastikulise kompleksi ja siin leiduvate ohustatud elupaikade ja liikide kaitse".


Mäenõunik

Mäenõunik (rootsi keeles bergsråd, soome keeles vuorineuvos) on riiklik tiitel, mida Rootsis andis aastatel 1713–1857 kaevandusnõukogu (Bergskollegium) ning tänapäeval Soomes annab Soome Vabariigi president.

Soomes on mäenõuniku tiitel saanud alguse Rootsi ajast, kui see oli seotud kaevandustööstusega ning seda andis riiklik kaevandusnõukogu. Soomes antakse tiitel tööstuse ja kaubanduse tippjuhtidele. Soome riik maksustab tiitli andmise 48 400 euro suuruse riigilõivuga, mida maksab tiitlit taotlenud ettevõte või organisatsioon.

Soomes on mäenõuniku tiitel antud rohkem kui 300 isikule. Rootsi ajal 1700. aastate lõpus on tiitel antud viiele soomlasele, Soome Kindralkubermangu ajal 19 isikule. Iseseisva Soome Vabariigi esimeseks mäenõunikuks sai 17. juulil 1918 vabahärra Fridolf Hisinger.

Antti Ahlström, Jorma Ollila ja Pekka Herlin ei ole soovinud, et neile antaks mäenõuniku tiitel.


Kaali maastikukaitseala

Kaali maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala peaeesmärk on Kaali meteoriidikraatrite ja seda ümbritseva maastiku kaitse. Kaitseala pindala on 83 ha.


Viljandi maastikukaitseala

Viljandi maastikukaitseala on maastikukaitseala, mis hõlmab osa Viljandi linnast ja Viljandi valla alast. Kaitseala pindala on 366,8 ha, sellest maismaad 210,9 ha ja veeosa 155,9 ha.


Üügu maastikukaitseala

Üügu maastikukaitseala on maastikukaitseala Muhu saarel. Ala loodi Üügu panga ja sealse allikasoo (Üügu allikad) kaitseks. Kaitseala loodi 1959. aastal. Kaitseala pindala on 10 ha.


Jõepere veskiallikate kaitseala

Jõepere veskiallikate kaitseala (ka: Kalevipoja allikate kaitseala) asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Kaitseala pindala on 3 ha. Kaitseala moodustati 1978. aastal, et kaitsta sealse piirkonna karstiallikaid (nt Jõepere allikad).


Jäneda allikad

Jäneda allikad on allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

Allikate kaitseks moodustati 1981. aastal Jäneda allikate kaitseala (pindala 6 ha).

Allikad asuvad Jägala–Tartu maantee poolitatud Jäneda Allikajärves rühmiti. Allikate suurimad vooluhulgad ületavad 500 l/s.


Jõempa kurisud

Jõempa kurisud on kurisud Saaremaal.

Kurisute kaitseks loodi 1973. aastal Jõempa kurisute kaitseala (pindala 10 ha).

Kurisud asuvad Kaarmise-Jõempa karstialal; sealt saab alguse Kärla jõgi. Karstialal paiknevate kurisute laius on u 5 m ja sügavus 0,5–1 m.


Kiigepüha

Kiigepüha ehk munapüha on maausuliste püha, mida tähistatakse igal aastal esimesel täiskuupühapäeval pärast kevadist pööripäeva. See püha võib olla vahemikus 23. märtsist kuni 26. aprillini. Kiigepühaga kaasneb hulk muistseid kombeid, mis meil tihtipeale on ühised teiste Euroopas elavate või soome-ugri rahvastega. Väidetavasti oli kiigepüha vanadele eestlastele maagiline aeg.


Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala

Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala on karstikaitseala Saaremaal Saaremaa vallas.

Lepakõrve ja Küdema kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.

Kaitseala moodustati 1959. aastal ja selle pindala on 13 ha.


Lepakõrve kurisud

Lepakõrve kurisud on kurisud Saaremaal Saaremaa vallas.

Kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.

Lepakõrve ja 3 km kaugusel paiknevate Küdema kurisute kaitsmiseks moodustati 1959. aastal Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala (pindala 13 ha).


Küdema kurisud

Küdema kurisud on kurisud Saaremaal Saaremaa vallas.

Kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.

Lepakõrve ja 3 km kaugusel paiknevate Küdema kurisute kaitsmiseks moodustati 1959. aastal Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala (pindala 13 ha).


Willem-Alexander

Willem-Alexander Claus George Ferdinand van Oranje-Nassau (sündinud 27. aprillil 1967 Utrechtis) on Madalmaade kuningas. 30. aprillil 2013 võttis Willem-Alexander oma emalt Beatrixilt üle Madalmaade kuningriigi monarhi ameti. Ta külastas kroonprintsina 17.–18. juunil 2002 ja kuningana 12.-13. juunil 2018 Eestit.

Willem-Alexander on ka Oranje prints, Oranje-Nassau prints ja tiitlita Amsbergi aadliperekonna liige.


Urbepüha

Urbepüha ehk urbepäev on maausuliste püha, mis on eraldatud kristlikest palmipuudepühadest.

See on püha, kus karja viljaõnne taotlemiseks viiakse pajuurbi lauta, põllule ja tuuakse tuppa. Nõnda soovitakse täita igipõlist kommet, mis õnne ja elujõudu toob, haigusi ja kurja peletab.

Pajuurvaoksad muretseti varakult valmis, et neid pühapäeva varahommikul kasutada. Hommikul vara löödi magajaid unepealt pajuurbadega, et virkust ja edu majja tuua. Urbimise reegel: urbida sobib nii kaua, kuni urbitav lubab luna anda. Selleks sobivad kõige paremini värvitud munad, mis tuleb järgmisel pühapäeval lihavõtte ajal urbijale kätte anda. Urbepüha hommikul käivad poisid pajuurbadega tüdrukuid äratamas, et siis selle tasuks pühade ajal mune saada. Kes aga urbadega äratamas ei käi, sel ei ole ka õigust mune saada. Usutakse ka, et urbadega löömine toob tervist terveks aastaks ja kaitseb nakkushaiguste eest. Käidi urbimas ka naabrite juures, lauldes või lugedes sinna juurde maagilise sisuga tekste. Urbimas on käidud ka kiigepüha hommikul.


Odalätsi maastikukaitseala

Odalätsi maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 163,1 ha.

Kaitseala ajalugu sai alguse 1959. aastal, mil kaitse alla võeti Odalätsi luited ja Odalätsi allikad.


Lihavõttekriis

Lihavõttekriis oli põhiseaduslik kriis Taanis 1920. aastal, mis mõjutas oluliselt Taani konstitutsioonilise monarhia arengut Taanis. Selle vallandas kuningas Christian X, kasutades talle konstitutsiooniga antud võimu, kui ta tagandas valitud valitsuse. Kriisi tulemusel viidi konstitutsiooni täpsustused: uute valimiste väljakuulutamisel jäi eelmine valitsus kuni uue hääletuse lõpuni ametisse, kuid kuninga õigus valitsust tagandada säilis.


Metsanurga allikad

Metsanurga allikad on kaitsealused allikad Pandivere kõrgustiku lõunaosas, halduslikult Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Endla looduskaitsealale.

Allikad moodustavad Oostriku jõest mõlemal pool 300 m pikkuse allikaala.


Mihka-Jüri allikad

Mihka-Jüri allikad on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtna asula edelaserval.

Allikad moodustavad 30 m pikkuse allikaala, kus on nii lange- kui tõusuallikaid.


Neitsipere allikad

Neitsipere allikad (ka Neitsijärve allikad) on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Märjamaa vallas Lümandu mõisa lähedal.

Allikad moodustavad 20 meetri pikkuse ja 30 meetri laiuse allikaala, kust alguse saav oja suubub Lümandu ehk Konnaveski ojja.


Marie de France

Marie de France (1160–1210) oli keskaegne prantsuse luuletaja. Ta oli esimene tuntud naine, kes kirjutas prantsuskeelset luulet.

Ta sündis ja kasvas arvatavasti küll Prantsusmaal, kuid veetis suurema osa elust Inglismaal. Marie de France'i mugandatud Aisopose valme loeti ning imiteeriti 12.–18. sajandini. Romantism taasavastas 19. sajandil tema vanaprantsuskeelsed värssjutustused anglonormanni käsikirjadest.

Marie de France kuulus ka rüütlikirjanduse autorite hulka, mugandades bretooni (nim. ka briti ainestiku) legende, mis muidu vaid suuliselt levisid.


Väärtkirjandus

Väärtkirjandus (saksa keeles Höhenkammliteratur, ka Hochliteratur) on kirjanduses väärtushinnang, millega peetakse silmas asjatundjate, teadlaste ja koolisüsteemi poolt väärtuslikuks tunnistatud kirjandust, mis vastandub triviaalkirjandusele. Väärtkirjanduse hulka kuulub ka klassikaline kirjandus.


Cheyenne'i maakond (Colorado)

Cheyenne'i maakond (Cheyenne County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°82' N, 102°59' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cheyenne Wells.

Maakonna pindala on 4614 km². Veepindala on 0 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1836. Aastal 2000 oli elanikke 2231.


Flora Danica

"Flora Danica" on aastatel 1761–1883 ilmunud põhjalik botaanikaatlas, mis sisaldab kõigi teada olnud tollase Taani kuningriigi aladel pärismaisena kasvanud soontaimede pilte.

"Flora Danica" koosneb 51 vihikust ja kolmest lisast, mis sisaldavad 3240 vasegravüüri. See on taani, saksa ja ladina keeles.

Atlas on arvatud Taani kultuurikaanoni koosseisu.


Kiowa maakond (Colorado)

Kiowa maakond (Kiowa County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°43' N, 102°74' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Eads.

Maakonna pindala on 4625 km². Veepindala on 38 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1398. Aastal 2000 oli elanikke 1622.


Erich Girgensohn

Erich Girgensohn (16. august 1878 Karksi – 30. juuli 1940 Hohenkrug, Pommeri) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1894. aastal ja õppis aastatel 1896–1901 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena.

Ta omandas naiste- ja sisehaiguste eriala ning töötas Peterburis Aleksandra Instituudis ja Peterburi Evangeeliumi Haiglas naistearstina, samuti Narva-Jõesuus naisteosakonna ordinaatorina. Aastal 1921 opteerus ta Eestisse ja töötas siis Tallinnas eraarstina naiste- ja sisehaiguste erialal.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos perega Saksamaale, kus ta aastal 1940 Hohenkrugis Stettini lähedal Pommeris suri (praegu Szczecini Zdunowo linnaosa, Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Poolas).


Flora Danica (serviis)

Flora Danica on aastail 1790–1802 Kopenhaageni kuninglikus portselanivabrikus valminud serviis. Selle tellis Taani kroonprints Frederik, et kinkida see Venemaa keisrinnale Katariina II-le. Kingitus jäi üle andmata, sest keisrinna suri 1796. aastal.

Flora Danica serviisil on kujutatud täpsed koopiad Flora Danica atlase joonistest ning need maalis portselanimaalija Johann Christoph Bayer. Ta alustas tööd 1790. aastal ja see kestis 12 aastat. Kokku maalis ta 1802 eset.

Serviis jäi Taani ja esimest korda kasutati seda kuninga sünnipäevapeol 29. jaanuaril 1803. Sellest alates on serviisi kasutatud ainult ametlikel tseremooniatel – kuningakoja sünnipäevade, pulmade, kuninglike visiitide ja bankettide puhul.

60 aastat hiljem valmistati uus serviis Taani kuninga Christian IX tütre printsess Alexandra ja Walesi printsi Edward VII pulmakingiks. Taimede valikut oli originaaliga võrreldes laiendatud. See on Elizabeth II valduses.


Piusa koopad

Piusa koopad on inimese rajatud koopad Võru maakonnas Võru vallas Piusa raudteejaama lähedal.

Koopad tekitati aastatel 1922–1966, mil sealt kaevandati klaasiliiva. Kaevandamiste käigus rajati käike u 20 km pikkuses.

Aastal 2001 koopaid tugevdati ja avati taas turistidele, kuid suleti varinguohu tõttu uuesti 2006. aastal.

Koobaste ja seal elavate nahkhiirte kaitseks on loodud Piusa koobastiku looduskaitseala.


Piusa koobastiku looduskaitseala

Piusa koobastiku looduskaitseala eesmärk on kaitsealuste nahkhiirte ja nende talvitumiseks vajalike koobaste kaitse, uurimine ja tutvustamine.

Kaitstavaks elupaiga tüübiks on vanad loodusmetsad ning kaitstavateks taime- ja loomaliikideks tiigilendlane, harivesilik, palu-karukell, aas-karukell ja roomav öövilge.

1945. avastati koobastes seal talvituvad nahkhiired. Nende arvukus suurenes pidevalt ja Põlva RSN TK 30. septembri 1981 otsusega nr 180 moodustati kaitseala (idapoolsed koobastikud) ning laiendati Põlva Maavalitsuse 15. jaanuari 1992 määrusega nr 16 lahustükiga (läänepoolsed koobastikud). Eesmärk oli kaitsta Baltimaade suurimat talvituvate nahkhiirte kolooniat. Nüüdseks on leitud kõik Eestis talvituvad liigid (kokku seitse), kellest kaks on väga haruldased (habelendlane, leitud kaks isendit, ning Nattereri lendlane, leitud ühel korral). Praegu loendatatakse Piusas ligikaudu 3000 isendit.

Nahkhiirte koondumispaikade, eriti talvituspaikade-koobaste osa, on nende loomade kaitses väga suur. Koobaste sobivus nahkhiirte talvitumiseks oleneb kindlatest tingimustest, millest tähtsaimad on temperatuur ja niiskus, vaikus, pimedus, koopa mõõtmed, avade mõõtmed, pragude olemasolu koopas, koopa ümbruse maastiku iseloom. Piusa koobaste tingimused on püsinud nahkhiirtele soodsad pikka aega ja see ongi võimaldanud suure talvituskoloonia tekkimise.


Benti maakond

Benti maakond (Bent County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°95' N, 103°08' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Las Animas.

Maakonna pindala on 3991 km². Veepindala on 70 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6499. Aastal 2000 oli elanikke 5998.


Aruküla koobaste kaitseala

Aruküla koobaste kaitseala on kaitseala Tartu linnas. Kaitseala pindala on 1 ha.

Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Aruküla koopaid, kus asub devoniaegsete fossiilsete rüükalade leiukoht, ja kaitsta sealseid nahkhiiri.


Tori põrgu

Tori põrgu on koobas Pärnu jõe vasakul kaldal, halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas.

Koopa pikkus on 7 m (või 7,4 m), kõrgus 3 m (või 2 m), koopasuu laius on 3 m.

Koopa ning Kesk-Devoni liivakivipaljandi kaitseks on moodustatud Tori põrgu kaitseala.


Tori põrgu kaitseala

Tori põrgu kaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Tori vallas. Kaitseala pindala on 2,1 ha.

Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Kesk-Devoni liivakivipaljandit ja koopaid (sh Tori põrgut).


Aula karstikaitseala

Aula karstikaitseala on karstikaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas Aula-Vintri külas.

Kaitseala loodi 1973. aastal Aula karstiala kaitseks. Kaitseala pindala on 4 ha.


Hageri karstiala

Hageri karstiala on karstiala Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus. Karstiala tuumikosa (2,5 ha) on aastast 1959 kaitse all (Hageri karstikaitseala).

Karstiala tuumikosa on 2,5 ha suurune karstihäil. Häilu sügavus on 2 m ja selle põhjas on palju karstilehtreid. Karstihäilust lõunasse jääb veel kuus karstilehtrit.


Emmelie de Forest

Emmelie Charlotte-Victoria de Forest (sündinud 28. veebruaril 1993) on taani poplaulja.

Emmelie de Forest esindas lauluga "Only Teardrops" Taanit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös. Laul valiti Eurovisiooni lauluvõistluse Taani eelvooru lauluvõistluse Dansk Melodi Grand Prix kümne eelvalikus sõelale jäänud laulu seast. Ta pääses Eurovisiooni poolfinaalist edasi ja võitis 281 punktiga Eurovisiooni lauluvõistluse.

Ta kasvas üles Mariageris, hakkas varakult laulma ja tegi juba 14-aastaselt Šoti muusiku Fraser Neilliga kaasa Taani ringreisi. Ringreisil esitasid nad nii endi laule kui ka Nirvana ja Johnny Cashi loomingut bluusi- ja folkmuusikatöötluses. Oluline osa tema lavasõus on kingadel või siis nende puudumisel.


Prowersi maakond

Prowersi maakond (Prowers County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°96' N, 102°40' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lamar.

Maakonna pindala on 4259 km². Veepindala on 10 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 551. Aastal 2000 oli elanikke 14 483.


Württemberg-Baden

Württemberg-Baden on endine Saksa Föderatiivse Vabariigi liidumaa. See loodi aastal 1945 Ühendriikide okupatsioonijõudude poolt pärast endiste Badeni ja Württembergi jagamist Ameerika ja Prantsuse okupatsioonitsoonide vahel. Selle pealinn oli Stuttgart. Aastal 1952 ühendati Württemberg-Baden, Württemberg-Hohenzollern ja Baden Baden-Württembergi liidumaaks.


Summerfield (Texas)

Summerfield on asula Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonna kirdeosas.

Summerfield asub 1200 meetri (3937 jala) kõrgusel üle merepinna.

Summerfield asutati hillistel 1890-ndatel ja algselt oli asula nimi Boom. Nime muudeti maamõõtja John Summerfieldi järgi 1907, kuna nimega Boom oli Texases üks teine koht juba olemas.


Zimone

Zimone on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Zimone kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Tallinna SK Legion

Tallinna SK Legion on Eesti endine jalgpalliklubi. 2008. aasta alguses loodi Tallinna SK Legioni ja Tallinna JK põhjal uus klubi TJK Legion.


Villanova Biellese

Villanova Biellese on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Villanova Biellese kõrgus merepinnast on keskmiselt 232 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Kuimetsa maastikukaitseala

Kuimetsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala ilmestab eriti Kuimetsa karstiala.

Kaitseala pindala on 46,15 ha.


Torrazzo

Torrazzo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Torrazzo kõrgus merepinnast on keskmiselt 622 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Tollegno

Tollegno on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Tollegno kõrgus merepinnast on keskmiselt 495 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Kuimetsa karstiala

Karstiala asub 33 hektaril ja on võetud kaitse alla (Kuimetsa maastikukaitseala). Kuimetsa karstiala on Eesti kõige ulatuslikum karstikoobastik. Karstialal on võimalik tutvuda haruldaste stalagmiitide, nahkhiirte, avarate koobastega. Kuimetsa karstialal on näha mitmeid karstivorme: langatusorge, lehtreid, lohke, kanaleid ja koopaid.

Osaliselt kamardunud karst on arenenud loopealsetel Ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe lubjakivides. Salajõe pikkus on 5-6 km. Kuimetsa karstialal on geoloogiline, maastikuline, ökoloogiline (koopafauna, lootaimestik) ja veekaitseline tähtsus.


Pae karstiala

Pae karstiala on karstiala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Karstiala on võetud kaitse alla (Pae maastikukaitseala).


Paeala karstiala

Karstiala võeti kaitse alla 1968. aastal [Paeala karstikaitseala; pindala 2,3 ha (või 3 ha)].

Karstialal on arvukalt karstilohukesi, mille läbimõõt 0,6 m ja sügavus kuni 0,5 m. Samuti on seal arvukalt ida–lääne-sihilisi karstilõhesid.


Sandigliano

Sandigliano on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Sandigliano kõrgus merepinnast on keskmiselt 323 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Occhieppo Superiore

Occhieppo Superiore on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Occhieppo Superiore kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Occhieppo Inferiore

Occhieppo Inferiore on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Occhieppo Inferiore kõrgus merepinnast on keskmiselt 416 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Palamulla karstiala

Palamulla karstiala on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas. Karstiala kaitseks loodi 1973. aastal Palamulla karstikaitseala (pindala 7 ha).

Karstiala asub Palamulla soosaarel, mida minevikus ümbritses Balti jääpaisjärv. Soosaar on geoloogiliselt Juuru lademe rõngaspaest aluspõhjakõrgendik.


Gaglianico

Gaglianico on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Gaglianico kõrgus merepinnast on keskmiselt 353 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Komandandi tee

Komandandi tee on tänav Tallinna kesklinnas Harjumäel, mis ühendab Toompea tänavat Vabaduse väljakuga.

Teisel pool Toompea tänavat kulgeb samas suunas edasi Falgi tee. Vabaduse väljakuga ühendab Komandandi teed Mayeri trepp. Enne 2008. aastal valminud Vabadussõja võidusamba ehitust kulges Komandandi tee praeguse võidusamba asukohas kaarega lõunasse, lõppedes treppidega jalakäijate tunneli suu juures.

Komandandi teest põhja poole jäävad Komandandi aed ja suurtükitorn Kiek in de Kök, lõunasse Harjumäe pargiala.

Tänav on nime saanud Toompea tänava nurgal asuva Tallinna komandandimaja järgi.


Royal Copenhagen

Royal Copenhagen on portselanesemeid valmistav ettevõtte Taanis Kopenhaagenis.

Portselanimanufaktuuri asutas Frantz Heinrich Müller 1775. aastal nime Den Kongelige Porcelænsfabrik (eesti keeles 'kuninglik portselanivabrik') all. See avati 1. mail 1775.

Royal Copenhageni tuntuim toode on Flora Danica serviis.

Detsembris 2012 ostis Soome firma Fiskars Royal Copenhageni.


Desana

Desana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Desana kõrgus merepinnast on keskmiselt 131 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Vellavere Külajärv

Järv võeti aastal 1964 kaitse alla (Vellavere Külajärve kaitseala; pindala 7 ha).

Geoloogiliselt on järv termokarstilise tekkega ja järve põhjas on palju allikaid. Järve suurim sügavus on 25 m, keskmine aga u 7 m.