Türkmeeni keel

Türkmeeni keel (türkmeeni keeles türkmen dili, түркмен дили) on turgi keelte oguusi rühma kuuluv keel, Türkmenistani riigikeel. Seda kõnelevad Türkmenistanis ja selle naabruses elavad türkmeenid.

Türkmeeni keele kõnelejaid on üle 6 miljoni, kellest üle 3,5 miljoni elab Türkmenistanis.

Türkmeeni keele lähimateks suguluskeelteks peetaks türgi ja aseri keelt.

Enne 1928. aastat kasutati araabia kirja. 1928—1940 ja alates 1996. aastast kasutatakse ladina kirja. 1940. aastal mindi üle kirillitsale, mida täiendati tähtedega ә, ө, ү, җ ja ң. Iraanis, Afganistanis ja Iraagis kasutatakse türkmeeni keele kirjutamiseks siiani araabia kirja.


Friedrich II (Braunschweig-Lüneburg)

Friedrich II (1418–1478), tuntud ka kui Friedrich Vaga (saksa der Fromme), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastatel 1434 kuni 1457 ja aastast 1472 kuni oma surmani 1478.


Hugo Soasepp

Hugo Soasepp (kuni 1938 Hugo Saasepp; 8. september 1906 Aruküla – 9. juuni 1997 Pärnu) oli eesti poksija ning poksitreener, -kohtunik ja -tegelane.

Soasepp alustas poksimist 1924. aastal Tallinna Spordis, tema treener oli Peeter Matsov.

Soasepp oli 1929. aastal Eesti meister kergekaalus (kuni 61,2 kg). Ta osales ühe korra Eesti-Soome maavõistlusel ja kaotas 1928. aastal oma kohtumise.

Soasepp oli hiljem Gongi juhatuse liige, töötas aastatel 1944–1963 poksitreenerina Pärnu Spartakis ja Kalevis. Tema õpilaste hulgas olid Robert Suokas, Jaan Hansla ning Ervin ja Martin Matsi. Ta tegutses kaua aega poksikohtunikuna.

Hiljem töötas Soasepp Pärnu restoranis Tallinn šveitserina.


Margo Stilley

Margo Stilley (sündinud 20. novembril 1982 Põhja-Carolinas Bear Creekis) on USA näitleja ja endine modell.

Stilley lapsepõlv möödus Lõuna-Carolina osariigis Conways. Juba teismelisena töötas ta Milanos modellina. Lühikest aega õppis Savannah College of Art and Design for Photographys, kuid jättis selle pooleli. 2001. aastal asus ta elama Londonisse, kus elas kuni 2013. aastani Soho linnaosas. Praegu elab ta Los Angeleses.

Margo Stilley sai laialdaselt tuntuks osatäitmisega 2004. aastal valminud Michael Winterbottomi filmis "9 laulu". Film sisaldas mitmeid seksistseene.

2006. aastal pöördus Margo Stilley judaismi.


Otto Wilhelm von Krusenstierna

Otto Wilhelm von Krusenstierna (vkj 14. jaanuar 1740 Ohakvere mõis, Jõhvi kihelkond – 12. detsember 1820 Lohu mõis) oli baltisaksa päritolu Vene sõjaväelane (brigadir) ja Krusensternide Järlepa mõisa haru esivanem.

Otto Wilhelm von Krusenstern oli kuulsa admirali Adam Johann von Krusensterni lell ning saksa näitekirjaniku August von Kotzebue äi.

Talle kuulusid Järlepa, Lohu ja Serenitzi mõis.


Kamarpukur

Kamarpukur (bengali keeles কামারপুকুর) on küla Indias Lääne-Bengali osariigis Hooghly ringkonnas Arambagi alajaotuses. Geograafilised koordinaadid on 22° 55′ N, 87° 39′ E.

Küla on tuntud kui Ramakrishna sünnikoht.

Küla läänepiiril lookleb põhjast lõunasse Bhutir-Khali kanal, mis peagi suubub Amodari jõkke.


Bolton

Bolton on linn ja linnkrahvkonna linnaosa Suurbritannias Inglismaal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas.

Boltonis asub regionaalne Boltoni Ülikool.

Kohalik jalgpalliklubi on Bolton Wanderers, kelle kodustaadion on Reebok Stadium.


Kahemehesaag

Kahemehesaag ehk suursaag on saag, mida kasutati eelkõige puude langetamiseks ning tükeldamiseks, palkide ristisaagimiseks ja seinapalkidel nurgatappide lõikamiseks.

Seda saagi nimetati ka põikpuusaag (Saaremaal ja Hiiumaal), kärpsaag (Saaremaal ja Edela-Eestis), plokksaag ja nurgasaag (palkide nurkamisel).

Saag koosneb saelehest ja selle kummassegi otsa kinnitatud käepidemest. Esialgu olid saed sirge hammasvööga, 19. sajandil hakati kasutama ka kumera servaga saelehti.

Laudu saeti palkidest samuti kahe mehe jaoks mõeldud saega ehk veidi erineva lauasaega.


Heinrich Christoph von Reimers

Heinrich Christoph von Reimers (vene: Андрей Алексеевич Реймерс; Генрих Крисгоф (Кристиан) фон Реймерс; 24. (vkj 13.) veebruar 1768 Tallinn– 13. (vkj. 1.) aprill 1812) oli baltisaksa publitsist ja Vene riiginõunik, muuhulgas ka Välisasjade Kolleegiumi tõlk.

1793. aastal tegi ta kaasa seitsmekuulise Venemaa saatkonna reisi Türgi sultani juurde. Oma reisikirjelduses kirjeldab ta Konstantinoopoli eeslinnu ja ümbrust, vastuvõttu sultani ja vesiiride juures, sultani residentsi vaatamisväärsusi, türklaste kombeid ja tavasid.

Heinrich von Reimers abiellus 25. detsembril 1796. aastal Lohul, brigadiri ja Lohu mõisniku Otto Wilhelm von Krusensterni tütre, Anna Helenaga (1777–1861).


Hella Haasse

Hélène Serafia Haasse (2. veebruar 1918 – 29. september 2011) oli hollandi kirjanik.

Ta kirjutas kaalukaid ajaloolisi romaane, kuid ka luulet, näidendeid, esseid, autobiograafilisi teoseid ja novelle. Tihti toimub tema teoste tegevus Hollandi Indias, kus ta sündis ja elas 20 esimest eluaastat. Pärast gümnaasiumi lõpetamist kolis ta Hollandisse. 1945. aastal ilmus tema esimene luulekogu ja 1948. aastal esimene romaan.

Haasse pälvis palju kirjandusauhindu, sealhulgas nii oma esimese kui viimase (2002) romaani eest. Igal aastal korraldatakse Hollandis raamatunädal, mille puhuks tellitakse mõnelt tuntud kirjanikult lugu, tavaliselt lühiromaani mõõtu – seda teost nimetatakse raamatunädalakingituseks. Haasse on ainus, kes kirjutanud kolm raamatunädalakingitust (1948, 1959 ja 1994). 1981. aastal pälvis ta Constantijn Huygensi auhinna, mis antakse kord aastas elutöö eest elavale hollandi kirjanikule. 1983 pälvis ta Cornelius Hoofti auhinna, mis antakse kord aastas elutöö eest vaheldumisi elavale hollandi romaanikirjanikule, esseistile ja luuletajale (sellega kaasnev rahaline auhind on mitu korda suurem Huygensi auhinna omast).

Eesti keeles on ilmunud tema jutustus "Uruq" Kerti Tergemi tõlkes (2022).


Sven Tumba

Sven Tumba (kuni 1965 Sven Olof Gunnar Johansson; 28. august 1931 Stockholm – 1. oktoober 2011 Stockholm) oli Rootsi jäähokimängija, jalgpallur ja golfimängija.

Et Johansson on Rootsis väga levinud perekonnanimi, sai ta esialgu hüüdnime oma kodulinna Tumba järgi. 1960. aasta oktoobris abiellus ta Monaga ning 1965 muutsid nad perekonnanime ametlikult.

Aastatel 1950–1966 tuli ta klubis Djurgårdens IF Hockey mängides 8 korda Rootsi meistriks, nimelt aastail 1954, 1955 ja 1958–1963. Djurgården ei anna tema auks särki number 5 enam kellelegi välja.

1955 leiutas Tumba hokimängijate jaoks kiivri.

Tumba oli esimene eurooplane, kes osales NHL-i meeskonna treeninglaagris. 1957 mängis ta Bostoni Bruinsi laagris ja talle pakuti lepingut, aga ta polnud sellega nõus, sest pärast seda poleks ta enam tohtinud Rootsi koondises mängida.

Ta võitis Rootsi meistri tiitli ka jalgpallis (aastal 1959 Djurgårdeni meeskonnas) ja osales ühes koondisemängus Norra jalgpallikoondise vastu aastal 1956.

Aastal 1968 lõpetas Tumba oma jäähokikarjääri ja tegeles seejärel eelkõige golfi populariseerimisega Rootsis. Ta rajas golfiradu ning korraldas võistlusi ja treeninguid.


Raivo Trass

Raivo Trass (12. märts 1946 – 7. juuni 2022) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.

Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 39. Keskkooli ja aastal 1968 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri III lennu.


Gaur

Gaur ehk india piison (Bos gaurus) on veislaste sugukonda veise perekonda kuuluv imetaja.

Ta on maailma suurim sõraline, õlakõrgusega üle kahe meetri. Gaur elutseb Lõuna- ja Kagu-Aasia vihmametsades.

Gaur on esindatud ka Tallinna loomaaias.


Gagauusi keel

Gagauusi keel (gagauusi keeles gagauz dili) on turgi keelte oguusi rühma kuuluv keel, mida kõnelevad gagauusid. Gagauusi keel on Gagauusias ametlik keel.

Esimesed gagauusikeelsed vaimuliku sisuga tekstid ilmusid 19. sajandil kreeka kirjas. 1957 loodi kirillitsal põhinev kirjakeel. 2000. aastal mindi üle ladina kirjale.

Gagauusi keelt loetakse ohustatud keeleks.


Dari Pats

Dari Pats ('tee ise') on alates 2004. aastast Riias ilmuv lätikeelne ajakiri, mille teemadeks on ehitus, remont, mööblidisain, käsitöö, meisterdamine ja aiakujundus.

Ajakiri ilmub kord kuus.

Alates 2006. aasta oktoobrist ilmub ka venekeelne paralleelväljaanne Делай Cам.


Katariina Unt

Ta on lõpetanud 1990. aastal Pärnu 6. Keskkooli ja 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16.lend).

Aastatel 1994–2001 töötas ta Tallinna Linnateatris. Seejärel oli vabakutseline näitleja. Aastatel 2007–2015 oli VAT Teatri näitleja. Aastatel 2012–2016 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 27. lennu juhendaja (koos Peeter Raudsepaga) ja näitlejatöö õppejõud.

Alates 2017. aasta sügisest on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejatöö lektor.


2011. aasta Bahreini rahutused

2011. aasta Bahreini rahutused algasid veebruaris mõjutatuna Tuneesiast alanud ja suurt osa Araabia riikidest haaranud revolutsioonilisest lainest. Bahreini meeleavalduste esmaseks nõudmiseks oli šiiidi enamusele suuremate poliitiliste ja muude õiguste tagamine sunniitliku vähemuse poolt valitsetud riigis. 17. veebruari öösel ründasid valitsusjõud protestijate laagrit Manama Pärliväljakul. Inimohvreid kaasa toonud rünnaku järel asusid protestijad nõudma lõppu kuningas Hamadi võimule.

14. märtsil toodi riiki Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu sõjaväe- ja politseijõud, päev hiljem kuulutas kuningas kolmeks kuuks välja erakorralise olukorra.

Rahutused suruti vägivaldselt maha. Valitsus karistas protestijatele abi osutanud meditsiinitöötajaid.

Juuni lõpus asutati Kuninglik Sõltumatu Uurimiskomitee veebruaris ja märtsis juhtunu uurimiseks. Komiteelt oodatakse raportit oktoobri lõpuks.


Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu

Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu (مجلس التعاون لدول الخليج الفارسی) või lühemalt Pärsia lahe koostöönõukogu (مجلس التعاون الخليج الفارسی) on Pärsia lahe äärseid Araabia riike koondav poliitiline ja majanduslik organisatsioon. Liikmeteks on Araabia Ühendemiraadid, Bahrein, Katar, Kuveit, Omaan ja Saudi Araabia.

2011. aasta mais arutati Pärsia lahest eemal asuva Jordaania liitumistaotlust ja ühinemiskutse esitati Aafrika loodeosas paiknevale Marokole.

Organisatsioon asutati 1981. aastal.


Babajevo rajoon

Babajevo rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on Babajevo linn. Piirneb läänes Leningradi oblastiga.

Rajoon jaguneb halduslikult 7 kohalikuks omavalitsuseks.

Rajooni põhjaosas elab vepslasi.


548

548. aasta (DXLVIII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas kolmapäeval. Arvu 548 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.


546

546. aasta (DXLVI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 546 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks anno Domini ajaarvamine.


545

545. aasta (DXLV) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas pühapäeval. Arvu 545 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.


544

544. aasta ('DXLIV) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas reedel. Arvu 544 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.


Tabassaraanid

Tabassaraanid on rahvas Dagestanis. Kõnelevad tabassaraani keelt, mis kuulub dagestani keelte lesgi-samuri ehk kagurühma. Hinnanguliselt on tabassaraane ühtekokku 200 000. 2002. aasta ülevenemaalise rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 131 785 tabassaraani, neist Dagestanis 110 152 (4,3% elanikkonnast). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 146 360 tabassaraani, neist Dagestanis 118 848 (4,1% elanikkonnast).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 3 tabassaraani.

Tabassaraanid elavad Dagestani kaguosas. Nad on islami usku (sunniidid). Antropoloogiliselt kuuluvad tabassaraanid balkani-kaukaasia rassi kaspia tüüpi. Eelmäestikus asuvad tabassaraanid on traditsiooniliselt tegelenud peamiselt maaharimise ja aiandusega, mägedes on olnud esikohal loomakasvatus. Tähtsal kohal on olnud ka käsitöö, tuntuse on saavutanud tabassaraani vaibad.

Kollektiviseerimine toimus tabassaraanide asualadel alles 1940. aastatel.


Tsahhid

Tsahhid ehk tsahurid on rahvas Dagestanis ja Aserbaidžaanis. Tsahhid kõnelevad tsahhi keelt, mis kuulub dagestani keelte lesgi-samuri ehk kagurühma. Hinnanguliselt on tsahhe ühtekokku 30 000, neist Aserbaidžaanis 15 900 (1999. aasta andmetel) ja Venemaa Föderatsioonis 2002. aasta ülevenemaalise rahvaloenduse andmetel 10 366. Dagestanis elas 2002. aastal 8168 tsahuri (0,32% elanikkonnast). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 12 769 tsahhi, neist Dagestanis 9771 (0,34% elanikkonnast)

Tsahhid on islamiusulised (sunniidid). Säilinud on ka islamieelseid kombeid. Antropoloogiliselt kuuluvad tsahhid balkani-kaukaasia rassi kaspia tüüpi.

Tsahhide asuala Dagestanis on vabariigi lõunaosas Rutuli rajoonis. Aserbaidžaanis elavad tsahhid Zakatali ja Kahhi rajoonis. Traditsiooniliselt on tsahhid tegelenud põhiliselt karjakasvatusega, maaharimine on olnud väiksema tähtsusega. Tänapäeval on tsahhid kakskeelsed ja valdavad lisaks oma keelele veel ka vene või aserbaidžaani keelt.


Avaarid

Avaarid (ka avaarlased) on rahvas Dagestanis ja naaberaladel. Kõnelevad dagestani keelte looderühma kuuluvat avaari keelt. Avaarid on suurim Dagestani rahvas.

Maailmas elab ühtekokku ligikaudu 1 miljon avaari. Venemaa Föderatsioonis elas 2002. aasta ülevenemaalise rahvaloenduse andmetel 814 473 avaari, neist 757 438 Dagestanis (29,4% elanikkonnast). Aserbaidžaanis elas 1999. aastal 50 900 avaari. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 912 090 avaari, neist Dagestanis 850 011 (29,4% elanikkonnast). Türgis elab hinnanguliselt ligikaudu 50 000 avaari, kellest alla poole kõnelevad avaari keelt.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 35 avaari, neist Tallinnas 22. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 39 avaari (26 meest ja 13 naist). Neist 16 emakeel oli avaari keel ja 23 olid Eesti kodanikud.

Avaarid on islamiusulised (sunniidid). Antroloogiliselt kuuluvad avaarid balkani-kaukaasia rassi kaukasoidsesse tüüpi. Avaaride asualad on põhiliselt mägedes.


Kumõki keel

Kumõki keel on turgi keelte kõptšaki-polovetsi rühma kuuluv keel, mida kõneldakse põhiliselt Dagestani keskosa tasandikel. Kõnelejate arv on umbes 430 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal kumõki keele oskajaid 426 212. Kuni 19. sajandi alguseni oli kumõki keel Põhja- ja Kesk-Dagestanis kasutusel lingua franca'na. Kumõki kirjakeel hakkas kujunema 19. sajandi esimesel poolel araabia kirja baasil. Aastatel 1929–1938 kasutati ladina tähestikku. 1938. aastal võeti kasutusele vene tähestik.

Kumõki keele lähimad sugulaskeeled on nogai keel ja karatšai-balkaari keel.

Kumõki keel on üks Dagestani ametlikest keeltest. Kumõki lapsed õpivad kumõki keeles algkoolides. Põhikoolis ja keskkoolis õpitakse kumõki keelt õppeainena.

Kord nädalas ilmub kumõkikeelne ajaleht Joldaš (Ёлдаш).

2012. aastal ilmus Venemaal 11 nimetust kumõkikeelseid raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 14 500 eksemplari.


Harovsk

Harovsk on linn Venemaal Vologda oblastis, Harovski rajooni keskus. Asub Kubena jõe ääres 83 km Vologdast põhja pool.

Asula tekkis 1903 rajatud klaasivabriku juurde. Harovsk sai aleviks 1932. aastal ja linnaõigused 1954. aastal.

Linnas on metsatööstuse ettevõtted. Klaasivabrik suleti 2007. aastal.


Camphilli liikumine

Camphilli liikumine on antroposoofiale tuginev ravipedagoogiline liikumine, mille eesmärgiks on intellektipuudega inimeste integreerimine külakogukondades. Camphilli liikumise aluseks on Rudolf Steineri ravipedagoogika ja sotsiaalteraapia.

Esimese Camphilli kogukonna asutas 1939 Viinist emigreerunud lastearst Karl König Šotimaal Aberdeeni lähedal. Tänapäeval on maailmas üle saja Camphilli kogukonna enam kui 20 riigis. Paljud Camphilli kogukonnad tegelevad biodünaamilise põllumajandusega.

Külasarnastes Camphilli kogukondades elavad puuetega (sageli liitpuuetega) inimesed koos oma hooldajate peredega, tegutsedes erinevates töökodades, köögis, põllutööl. Hooldatavad elavad võimetele vastavat, võimalikult iseseisvat elu. Erinevalt hooldekodudest, kus töötajad on tööl vahetustega, kujunevad siin perekondlikud suhted. Päeva, nädala ja aasta kulg on nii liigendatud, et ka sügava puudega inimesed leiavad eluks orientiiri. Selle hulka kuuluvad ühised söögiajad, mõtisklused, sünnipäevad ja iga-aastased pühad muusika ja muude kunstiliste tegevustega. Ka raskete arenguhäiretega lapsed saavad osa Waldorfi pedagoogikale orienteeritud kooliharidusest. Psühhofarmaatsiat (ravimite manustamist) välditakse. Selle asemel kasutatakse antroposoofilisi ravimeid ja teraapiaid, näiteks ravieurütmiat, muusikateraapiat ja rütmimassaaži. Külakogukondade kõrval on ka kool, tegevus- ja teraapiakeskused.

Eestis tugineb Camphilli liikumise põhimõtetele erihoolekannet vajavatele täiskasvanutele kogukonnas elamise teenust pakkuv Pahkla Camphilli Küla.


Kesklinna sild

Kesklinna sild, ka Vanasild, on Pärnus asuv sild üle Pärnu jõe, Tallinna maantee alguslõik. Sild asub ajaloolise Nahksilla ja Puusilla asukohast umbes 20 meetrit ülesvoolu kunagise Suursilla asukohal. Sild avati 1956. aastal.


Suursild

Suursild on sild Saaremaal Kuressaares Põduste jõe ületamiseks. Esimest korda on selles kohas asuvat silda mainitud 1650. aastal. Umbes 1820. aastal asendati puusild kivisillaga, mis on nüüd tuntud Suursillana.

Murtud dolomiidist rajatis on 105 meetrit pikk ja ligi 7 meetrit lai. Algselt tagasid vee läbivoolu silla 12 kaarava.

Suursild sai Teises maailmasõjas kannatada, kui pommitabamus purustas silla Kihelkonna-poolse otsa. Silla taastamisel 1948.–1949. aastal laoti viis kaarava kinni. Kõikide pärast sõda tehtud remontide käigus on sild kaotanud palju oma esialgsest arhitektuursest ilmest.

Tänapäeval on see Eesti analoogsete mälestiste üks suuremaid, pikemaid ja vanemaid kivisildu. See kuulub arhitektuurimälestiste hulka ja on kaitse all. 1990. aastal hakati silda restaureerima (selle käigus leiti silla seest isegi lennukipomme), kuid 2001. aastal jäi ettevõtmine pooleli ning osalt ka seetõttu kipub sild jõudsalt lagunema. 2020. aastatel on koostatud uus restaureerimisprojekt, milles on ette nähtud silla konstruktsiooni toestamine ja laiendamine ning arvestatud senisest rohkem jalgratturite ja jalakäijate ohutusega. 2023. aastal sai sild restaureeritud ning valgustuse pimedaks ajaks.


Belozersk

Belozersk on linn Venemaal Vologda oblastis, Belozerski rajooni keskus. Asub Valgjärve ääres 149 km Vologdast loode pool.

Linna asutamisaastaks loetakse 864 ja see on üks esimesest 5 vene linnast, mida kroonikas mainitakse. Esialgu asus linn Valgjärve teisel kaldal Kisnema küla lähedal. 1777. aastani oli linna nimi Beloozero. Valgjärve ümbrus oli asustatud läänemeresoome hõimudega, tänapäeva vepslaste esivanematega, kes avaldasid tõsist vastupanu ristiusustamisele. 1071 suruti Jan Võšatitši juhtimisel maha paganate ülestõus. Nestori kroonika kirjeldab, kuidas paganate preestrite surnukehad riputati tammede otsa ja lasti karudel nad tükkideks kiskuda. 1352 tabas linna katk ning 1363-1364 ehitati linn uuesti üles tänapäeva asukohta.

1238–1370 oli Beloozero väikese vürstiriigi keskus.


Fulham

Fulham on piirkond Londonis Hammersmithi ja Fulhami linnaosas. See asub 6 km Charing Crossist edelas Thamesi põhjakaldal Putney ja Chelsea vahel.

2011. aastal elas seal 87 161 inimest.

Fulhami postikood on SW6.

Fulham Palace oli varem Londoni piiskopi residentsiks. Praegu on see muuseum ja selle juures asub ka botaanikaaed.


Albert Parki ringrada

Albert Parki ringrada on tänavaringrada Austraalias Melbourne'i keskusest mõne kilomeetri kaugusel ümber Albert Parki järve.

Rajal peetakse Vormel 1 Austraalia Grand Prix' etappe, aga ka teiste ringrajasarjade võistlusi.


Ordubad

Ordubad on linn Aserbaidžaanis Nahhitševani Autonoomses Vabariigis, Ordubadi rajooni keskus. Asub 1,5 km kaugusel Araksi jõest, mis moodustab piiri Iraaniga.

Linnal on raudteeühendus Naxçıvaniga.


Maroon 5

Maroon 5 on USA pop rock'i bänd.

Bänd loodi Los Angeleses 1994. aastal Kara's Flowersi nime all. Praegune nimi on ansamblil 2002. aastast.

1997. aastal ilmus Kara's Flowersi album "The Fourth World". Esimene Maroon 5 album "Songs About Jane" ilmus 2002. aastal, selle tuntumad hitid on "Harder to Breathe", "This Love", "She Will Be Loved" ja "Sunday Morning". 2005. aastal võitis bänd Grammy auhinna kategoorias "Parim uus artist". Ryan Dusick lahkus ansamblist 2006. aastal ja teda asendas Matt Flynn. Teise albumi nimi on "It Won't Be Soon Before Long" ning see sisaldab laule "Makes Me Wonder", "Won't Go Home Without You" ja "Wake Up Call".

Ansamblil Maroon 5 on ka tuntud hitte, mis on ilmunud koostöös teiste artistidega (Rihanna, Christina Aguilera ja Gym Class Hero).

Ansamblisse kuuluvad laulja Adam Levine, kitarrist James Valentine, basskitarrist Michael Madden, trummar Matt Flynn ja klahvpillimängija Jesse Carmichael.


Aksel Orav

Aksel Orav (19. veebruar 1929 Alasoo küla, Alatskivi – 28. oktoober 2003 Tallinn) oli eesti näitleja.

Aksel Orav lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli ja õppis seejärel aastatel 1947–1950 Tartu Riikliku Ülikooli agronoomiat. 1953. aastal lõpetas ta näitlejana Moskvas GITIS-e eesti stuudio.

Ta töötas aastast 1953 Draamateatris nii näitleja kui ka lavastajana.

Orav tõlkis vene keelest raamatuid, mis ilmusid aastail 1979–1991.

Ta on maetud Metsakalmistule.


Fotokeemiline reaktsioon

Fotokeemiline reaktsioon on keemiline reaktsioon, mis tekib valguse neeldumise tõttu. Seejuures annab valguskvant molekulile piisavalt energiat, et see muutuks reageerimisvõimeliseks. Vahel aga laguneb mõni aine valgusenergia toimel.

Fotokeemiliste reaktsioonide tulemusena tekib osoon, kuid ka väga kahjulik fotokeemiline sudu. Taimedes nimetatakse seda reaktsiooni fotosünteesiks ja see on üks eluslooduse alusprotsesse.


Robert Annus

Robert Annus (sündinud 19. mail 1984 Tallinnas) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta õppis Tallinna Muusikakeskkoolis (klaver, oboe) ja lõpetas aastal 2008 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (23. lennu) lavastaja õppesuunal.

Aastatel 2008–2013 töötas Robert Annus teatris Vanemuine näitleja ja lavastajana. Aastatel 2013–2019 oli ta Eesti Draamateatri näitleja. Alates augustist 2019 on ta taas Vanemuise teatri näitleja.

Ta on olnud ansambli Chupacabra solist. Peale laulmise mängib ta bajaani.


Dagda piirkond

Dagda piirkond oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes kagus Valgevenega.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Dagda piirkonna elanikest lätlasi 61,07%, venelasi 25,64%, valgevenelasi 7,26%, poolakaid 3,55% ja teistest rahvustest inimesi 2,48%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Dagda linnast ja 10 vallast. 2021. aastal liideti Dagda piirkond Krāslava piirkonnaga.


Haapsalu Jaani kirik

Haapsalu Jaani kirik on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Haapsalus, Kooli tänav 4.


Karl Gustav von Ulrich

Karl Gustav von Ulrich (rootsi Carl Gustaf Ulrich; vene Карл Густав Ульрих; 1677–10. märts 1730) oli baltisaksa päritolu kindraladjutant ja laevastiku kaptenkomandör.

Karl Gustav von Ulrich sündis Laitse, Munalaskme ja Lohu mõisniku, meeskohtunik Ewert Gustav von Ulrichi (surnud 1707) ja Agneta von Löweni pojana. Tema noorem vend Jakob Heinrich von Ulrich oli Eestimaa rüütelkonna peamees (1725–1728).

Karl Gustav von Ulrich teenis kolmkümmend aastat Rootsi kuninglikus laevastikus. 1722. aastal juhtis ta Rootsi ebaõnnestunud salajast ekspeditsiooni Madagaskarile ja Aasiasse. Ulrichi juhitud fregatt "Jarramas" koos nelja sõjalaevaga pidi liituma, jakobiite toetava iirlasest poliitilisest seiklejast, bukanjeeride esindaja Caspar William Morgani (Caspar Wilhelm Morgan, Gaspar Guillaume Morgane) 30 laevalise eskaadriga, kuid ilmastiku olude tõttu jõudis Ulrich kokkulepitud kokkusaamiskoha asemel oktoobris 1722 Hispaaniasse Cádizi ja kuna Morgane pärast mõnekuulist ootamist Cádizi ei saabunud otsustas Ulrich, et aastaaeg ei ole Hea Lootuse neemest ümbersõitmiseks sobiv ja pöördus tagasi Rootsi, kus ta sõjanõukogu korraldusel arreteeriti ja ekspeditsiooni nurjamises süüdistatuna pääses vaevu hukkamisest.

1724. aastal kirjutas tema onu, Tallinna asekuberner Friedrich von Löwen (1654–1744) admiral Fjodor Apraksinile tema Vene teenistusse võtmiseks soovituskirja. Vene teenistuses olles aitas ta Tallinnas viitseadmiral Daniel Jacob Wilsteril (1669–1732) planeerida Peeter I-se salajast ekspeditsiooni ümber Aafrika Madagaskari vallutamiseks, baaside rajamiseks India ookeanis ja suhete sõlmimiseks Mogulite impeeriumiga Hindustanis. Selle India ekspeditsiooni peatas Peeter-I ajutiselt sõidukõlbulike laevade puudumise tõttu ja enne oma surma 1725. aasta veebruaris jõudis keiser veel anda juhised Vitus Beringile uue ekspeditsiooni alustamiseks Kamtšatka kaudu.

Karl Gustav von Ulrichile kuulus Lohu mõis.

Ta maeti Tallinnas 1730. aastal.


Jelly Roll Morton

Ferdinand Joseph LaMothe (20. september 1885 – 10. juuli 1941), artistinimega Jelly Roll Morton, oli ameerika džässpianist, helilooja ja laulja.

"Mina olen meister; kõik mida sa mängid omamoodi, mängid sa tegelikult Jelly Rolli moodi".

Samuti pidas ta end džässi loojaks, kuigi ta seda tegelikult ei olnud. Ometi on paljud tema lood saanud džässišedöövriteks, näiteks "Spanish Tinge", "Wolverine Blues" ja "Black Bottom Stomp". Väidetavalt oli Jelly Roll Morton ka kupeldaja.


Reginald Pole

Reginald Pole (12. märts 1500 – 17. november 1558) oli Inglismaa vaimulik, viimane katoliiklik Canterbury peapiiskop.

Reginaldi isa Richard Pole oli Walesi päritolu aadlik, ema aga Plantagenetide dünastiast pärinev Margaret Pole. Perekonna noorema pojana sai ta vaimuliku hariduse, õppides Oxfordi ülikoolis. 1515. aastal sai ta Oxfordist bakalaureusekraadi, 1518 andis Henry VIII talle Wimborne Minsteris dekaanikoha, mõne aja pärast ka prebendi Salisburys. 1527. aastal sai Pole'ist Exeteri toomdekaan.

1521–1526 õppis Pole välismaal, peamiselt Itaalias Padovas. Tema õpingukaaslaste hulka kuulusid mitmed hilisemad tuntud teoloogid, nii protestandid kui ka katoliiklased. Pole'i õpinguid rahastas peamiselt kuningas Henry VIII. Järgnevatel aastatel pakkus Henry Pole'ile Yorki peapiiskopi ja Winchesteri piiskopi kohta, kui too nõustuks toetama tema lahutust Aragoni Catherine'ist. Pole keeldus ja lahkus 1532 välismaale, kuigi naasis aasta lõpus ja viibis Inglismaal kuni 1535. või 1536. aastani, misjärel ta lahkus taas Inglismaalt.

Välismaal viibiv Pole sai paavsti tahtel 1536. aastal kardinaliks ning määrati ka tema legaadiks Inglismaale ning 1542. aastal määrati ta üheks kolmest legaadist Trento kirikukogule. 1549. aastal oli ta aga üks kandidaatidest paavsti ametikohale.

Kui Mary I asus troonile saamise järel katoliiklust Inglismaal taastama, naasis ka Pole 1554. aastal Inglismaale. 1555. aastal sai temast Canterbury peapiiskop ning Oxfordi ja Cambridge'i ülikoolide kantsler. Peale selle oli ta ka Mary I-le üks peamiseid nõuandjaid, eriti usuküsimustes. Tema peapiiskopiks oleku ajal taastati ketserlusevastased meetmed, mis suunati protestantide vastu ning mis tõid kaasa mitmesaja protestandi, kaasa arvatud eelmise peapiiskopi Thomas Cranmeri hukkamise. Siiski pole selge, kuivõrd nõudis protestantide hukkamist kuninganna Mary ja kuivõrd oli kõige karmimate meetmete poolt Pole.

Pole suri 17. novembril 1558, samal päeval Mary I-ga, umbes 12 tundi pärast kuninganna surma.


Carl Eduard von Liphart

Carl Eduard von Liphart (16. mai 1808 Vana-Kuuste – 15. veebruar 1891 Firenze) oli baltisaksa arstiteadlane, kunstiteadlane ja -kollektsionäär.

Ta oli üks Carl Gotthard von Lipharti ja Annette von Loewenwolde kolmest lapsest. Isa pidas ülal keelpillikvartetti, mida juhtis Ferdinand David. 1836 lahkus David Leipzigisse, et töötada koos Mendelssohniga, aga tuli hiljem Eestisse tagasi, et abielluda Carl Eduardi õe Sophiega.

Carl Eduard von Liphardt veetis oma lapsepõlve ja õpinguaastad Raadi mõisas. Tartu, Königsbergi kui Berliini ülikoolides arstiteadust õppinud K. E. von Liphart otsustas oma elu pühendada kunstile ning alustas graafikakogumisega 1830. aastatel. 1839. aastal abiellus ta Kölnis krahvinna Caroline Wilhelmine Bylandt-Rheydtiga. Abielust sirgus neli last, kellest üks oli kuulus kunstnik Ernst Friedrich von Liphart. Elades aastatel 1846–1862 Tartus, edendas Liphart kohalikku kunstielu (näitused, nn "pühapäevaakadeemiad" Raadi mõisas). 1863 kolis K. E. von Liphart Firenzesse, kus elas surmani.

Itaalias kujunes Liphartist silmapaistev Itaalia renessansskunsti asjatundja, kelle abi maalide ostmisel kasutasid nii Berliini maaligalerii kui suurvürstinna Maria Nikolajevna. Kunstikogujana sai Liphart kuulsaks oma vanagraafika kollektsiooniga, mille paremik müüdi 1876. aastal Leipzigis oksjonil. Osa sellest esinduslikust graafikakogust jõudis hiljem Tartu Ülikooli kunstimuuseumi.

1847–62 oli ta Baltimaade esimese teadusseltsi Liivimaa sotsieteedi president.

Ta oli üks Eesti Looduseuurijate Seltsi asutajaliikmeid ja esimene president 1853–1862, auliige 1862. aastast.

Tema poeg Ernst Friedrich vahetas usku, et abielluda katoliiklasega, mispeale isa jättis ta 1873 oma testamendiga pärandusest ilma.


Kaarepere kalmistu

Kaarepere kalmistu on kalmistu Palamuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kaarepere külas Jõgeva vallas.

Kalmistu kujunes 19. sajandi lõpus Kaarepere õigeusu kiriku juurde. 1997. aastal tunnistati Kaarepere kalmistu kultuurimälestiseks.


Tõnu Truus

Tõnu Truus (sündinud 2. oktoobril 1946) on eesti maletreener.

Aastatel 1966–1971 õppis ta Moskvas riiklikus kehakultuuri keskinstituudis.

Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas Tallinna Malekoolis.

1983. aastal sai Nõukogude Liidu kõrgema kategooria treeneriks, 1987. aastal Eesti NSV teeneliseks treeneriks.

2000. aastal lõi ta klubi Tõnu Truusi Malekoolkond.

Tema õpilaste seas on Jaan Ehlvest, Mihhail Rõtšagov, Sergei Zjukin, Robert Ševtšenko, Igor Rõtov, Roman Sergejev, Tiit Tänav, Heiti Raag, Andrei Šiškov, Valeria Ossipova, Anna Abiševa, Sofia Budõlina.


2016. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

2016. aasta Euroopa jalgpalli meistrivõistlused ehk UEFA EURO 2016 oli Euroopa jalgpalliriikide 15. meistrivõistlused jalgpallis. Finaalturniir peeti Prantsusmaal 10. juunist 10. juulini 2016. Esimest korda osales finaalturniiril 24 koondist.

Turniiri võitja sai õiguse osaleda 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel, mis toimusid Venemaal.


Mari Jürjens

Mari Jürjens (kuni 2014 Mari Pokinen; sündinud 27. mail 1988 Tartus) on eesti näitleja, laulukirjutaja ja laulja.


Koolibri (kirjastus)

Koolibri on Eesti kirjastus, mis annab välja eelkõige õppekirjandust, kuid ka sõnaraamatuid, aime-, laste- ja ilukirjandust.

Koolibri eraldus 1991. aastal kirjastusest Valgus.

Kirjastus asub Tallinnas aadressil Hiiu tänav 38.

2017. aastal anti välja umbes 160 nimetust trükiseid.

2016. aastal oli kirjastuse käive 3,2 miljonit eurot (kasum 280 tuhat eurot) ning 2017. aastal oli käive 3,1 miljonit eurot (kasum 261 tuhat eurot).


Hiiu park

Hiiu park ehk Hiiu puiestik on park Tallinnas Nõmme linnaosas.

Park on ümbritsetud Sihi, Hiiu, Pargi tänava ja Vabaduse puiesteega. Pargi pindala on umbes 2,5 hektarit.

Pargi lähedal asuvad Sanatooriumi park ja Vabaduse park.


Imeline Ajalugu

Imeline Ajalugu on mitmes keeles ilmuv populaarteaduslik ajakiri, mille eestikeelne tõlkeversioon ilmub alates oktoobrist 2011.

Skandinaavia maades on ajakirjal Imeline Ajalugu 150 000 tellijat. Lisaks Eestile ilmub ajakiri Soomes, Lätis, Rootsis, Norras, Taanis, Hollandis ja Saksamaal. Ajakiri kuulub ettevõttele Bonnier Publications, mis on üks Põhjamaade suurimaid ajakirjade kirjastajaid.

Eestis kirjastab ajakirja Bonnieri kontserni tütarettevõte AS Äripäev. 2010. aasta novembrist kirjastab Äripäev Eestis ka Imelise Ajaloo sõsarajakirja Imeline Teadus.


Helle Thorning-Schmidt

Helle Thorning-Schmidt (sündinud 14. detsembril 1966 Rødovres) on Taani poliitik, kes oli 3. oktoobrist 2011 kuni 28. juunini 2015 Taani peaminister.

Helle Thorning-Schmidt oli kuni juunini 2015 Taani Sotsiaaldemokraatide esimees.

1999–2004 oli ta Euroopa Parlamendi liige.


Tõnismägi

Tõnismägi on tänav Tallinna kesklinnas Tõnismäe asumis.

Tänav algab Tõnismäelt Endla tänavalt ja Kaarli puiesteelt ning selle alguse lõhestab kaheks ühesuunaliseks teeharuks Tõnismäe haljak, tänav lõpeb Pärnu maanteel.


Virihaure

Virihaure (saami Virihávrre) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki vallas Norra piiri ääres.

Virihaure on Padjelanta rahvuspargi suurim järv, selle pindala on 108 km², keskmine sügavus 39,4 m, suurim sügavus 138 m (Rootsi kuues), ruumala 4,43 km³ (Rootsi üheksas). Veetaseme kõrgus merepinnast on 579 m.

Sisse voolavad suurematest jõgedest Miellätno ja Stalojåkkå, väljavool lühikese kärestikuna Vastenjaure järve. Virihaure koos temasse suubuvate jõgedega kuulub Luleälveni valgalasse.

Järve idakaldal on kaks saami suveasundust, Stáloluokta ja Árasluokta. Kummagi lähedal asub matkajate turismibaas. Maanteed puuduvad, juurdepääs suvel jalgsi, helikopteri või vesilennukiga, talvel suuskade või mootorkelguga.

Virihauret nimetatakse mõnikord Rootsi ilusaimaks järveks.


Rudolf Lesta

Rudolf Aleksander Lesta (1/13. oktoober 1885 Piiri talu, Ropka vald, Tartumaa – 5. oktoober 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti kohtunik.

Tema isa oli Ropka vallavanem Jaan Lesta.

Ta õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas 1904–1911 (lõpetas Moskvas), Eesti Üliõpilaste Seltsi liige alates 1904, hiljem ka korp! Fraternitas Estica asutaja 1907. aastal, kuid lahkus peagi.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli jaoskonnakohtunik Valgas 1921–1924 ja Tartus 1924–1926, Tartu Ringkonnakohtu liige 1926–1940, notar Jõgeval 1940–1941. Arreteeriti NKVD poolt Tartus 14. juunil 1941.

1905. aastal ilmus ta Vanemuise teatri ehitusplatsile ja nõudis, et lava meetri võrra laiem ehitataks, muidu ei saavat tema kavatsusel olevat näidendit seal esitada. Teda ei pandud tähele ja suur draama jäigi kirjutamata.

1906. aasta sügisel kuulutas Rudolf Lesta välja oma romaani "Igavene suvi" ilmumise. Tegelikult jäi ka see kirjutamata, kuna enne luges Lesta Johannes Linnankoski romaani "Laul tulipunasest lillest" ja leidis, et seal on juba kõik ära öeldud, millest ta kirjutada kavatses.

1920. aastail propageeris ta Toompea hoonestuse lammutamist ja nende asemele Prantsusmaa arhitektuurimälestiste koopiate püstitamist, et prantsuse turistid, kes igal pool prantsuspärast otsivat, end kui kodus tunneksid.

Pärast Vabadussõda tegi ta ettepanekuid Vabadussõja mälestussammaste püstitamiseks. Need pidid olema ratsamonumendid (muidu ei oleks prantsuse turistid aru saanud, et tegu on sõjakangelaste, mitte alpinistidega) spetsiaalsel alusel ("Elukõrgustikul"). Argument ratsamonumendi kasuks oli ka eestlaste väidetav hobusekultus, millest mõjutatuks pidas Lesta muuhulgas Brandenburgi väravat. Vabadussõja mälestussammas Tallinnas pidi kujutama Assamalla ratsanikku, kes on ühtlasi Võnnu all tundmatu ratsasõdurina uuestiellunud Kalevipoeg ja on just Elukõrgustiku järsult küljelt alla virutanud raudrüütli (viimane pidi olema kujutatud lendamishoos).

Rudolf Lesta suri Sevurallagi vangilaagris Venemaal.


ROSAT

ROSAT ehk Röntgensatelliit oli saksa kosmoseobservatoorium, mis viidi orbiidile 1. juunil 1990. Orbiidi esialgne kõrgus oli 580 km ja kaldenurk 53°, satelliit kaalus 2400 kg. Röntgenteleskoobi elueaks kavandati 18 kuud, aga see töötas üle 8 aasta ning mõõtmised peatusid 12. veebruaril 1999. Atmosfääris pidurdumise tõttu kukkus ROSAT kuskile Kagu-Aasiasse 22. oktoobril 2011.

Instrumendid satelliidi pardal olid röntgenteleskoop XRT, kaks loendurit PSCP, kõrglahutusega kaamera HRI ja UV-teleskoop WFC.

ROSAT-i seadmete rivist väljamineku põhjuseks peetakse Venemaalt lähtunud küberrünnakut NASA Goddardi keskuse Astrofüüsikakeskusele, kust juhiti satelliiti. Vead satelliidi orientatsioonis põhjustasid seadmete ülekuumenemise ja riknemise.


Vastenjaure

Vastenjaure (Lule saami keeles Vásstenjávrre) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki vallas Norra piiri ääres.

Vastenjaure on Padjelanta rahvuspargi suuruselt teine järv Virihaure järel; selle pindala on 89 km², keskmine sügavus 33,2 m, suurim sügavus 134 m (Rootsi kaheksas), ruumala 2,97 km³. Veetaseme kõrgus merepinnast on 547 m.

Sissevool lühikese kärestiku kaudu Virihaurest, muudest sissevoolavatest jõgedest on olulisim Sareki mägedest tulev Låddejåkkå. Väljavool Vuojatädno jõe kaudu Akkajauresse. Vastenjaure koos temasse suubuvate jõgedega kuulub Luleälveni valgalasse.

Järve idakaldal on väike saami suveasundus.


Edvin Vesterby

Edvin Vesterby (sündinud 23. oktoobril 1927 Riguldi vallas Läänemaal) on Eestist pärit endine Rootsi maadleja. Ta võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is Kreeka-Rooma maadluses hõbemedali.

Kogu karjääri jooksul võistles ta kärbeskaalus.


Johan Sihver

Johan Sihver (ka Johannes Sihver; 9. juuli 1882 Vana-Tänassilma vald – 27. jaanuar 1942 Solikamsk, Permi oblast, NSV Liit) oli Eesti ettevõtja ja poliitik.

Johan Sihver lõpetas 1911. aastal Riia Polütehnikumi kaubandusosakonna.

Johan Sihver oli pikka aega Tallinnas Sakala tänav 19 asunud Tallinna Linna Poeglaste Kommertskooli juhataja.

1931. aastast oli Johan Sihver Kaubandus-Tööstuskoja nõukogu esimees. Ta oli ka Tallinna Krediitpanga esimees.

Johan Sihver oli IV ja V Riigikogu liige.

Sihver vahistati 28. juunil 1941 Tallinnas NKVD poolt ning suri vangistuses 1942. aastal Siberis Permi oblastis.


Õnnekurg

Õnnekurg ehk jaapani kurg (Grus japonensis) on kurglaste sugukonda kure perekonda kuuluv linnuliik.

Ta on kurglaste seas raskeim lind, kaaludes kuni 12 kg. Õnnekurg elutseb Ida-Aasias Mandžuurias ja Hokkaidōl.

Õnnekurg on esindatud ka Tallinna Loomaaias.


Edgar Sulg

Edgar Sulg VR I/3 (15. märts 1891 Kirepi, Tartumaa – 29. november 1970 Montréal, Kanada) oli Eesti majandustegelane ja poliitik, VR I/3.

Edgar Sulg lõpetas 1918. aastal Riia Polütehnikumi.

Eesti Vabadussõja ajal teenis Edgar Sulg ülemjuhataja operatiivstaabis liikumisosakonna ülemana kuni Vabadussõja lõpuni, sõjaväeametnik (1919).

Edgar Sulg tegutses AS-i Postimees juhatuse liikmena ja oli aastatel 1925–1944 taimevõi- ja õlivabriku AS Extraktor direktor.

Aastatel 1926–1929 oli Sulg III Riigikogu liige ja 1938. aastal Riigi Majandusnõukogu liige.

1944. aastal põgenes Edgar Sulg Eestist Rootsi, 1952. aastal siirdus edasi Kanadasse.


Elektronvalem

Elektronvalem on aatomi elektronstruktuuri kirjeldav üleskirjutus, mis näitab elektronide jaotumist kihtidesse ja alakihtidesse.


Richard Uritam

Richard Uritam (VR I/3) (16. mai 1892 Tõstamaa, Pärnumaa – 20. juuli 1957 New York, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja majandustegelane.

Richard Uritam osales Vabadussõjas 2. ratsapolgu ülemana.

Pärast Vabadussõda oli alates 1923. aastast Estonia Eksporttapamajade juhatuse liige.

R. Uritam evakueerus Teise maailmasõja ajal 1944. aastal Saksamaale ja sealt 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse, kus ka 1957. aastal New Yorgis suri.


Artur-Aleksander Linari

Artur-Aleksander Linari (12. jaanuar 1903 Tallinn – 25. oktoober 1983 Toronto) oli eesti tööstur ja insener.

Ta oli Rahvuskogu liige ja Johannesburgi Eesti Seltsi esimees.


Sokratese apoloogia

"Sokratese apoloogia" on Platoni teos.

Autor esitab selles Sokratese kolm kõnet Ateena kohtus 399 eKr pärast süüdistajate ärakuulamist.


Vladimir Roslavlev

Vladimir Roslavlev (26. märts 1880 Harkov – 1945 Saksamaa) oli Eesti jurist, majandusteadlane ja poliitik.

Töötas rahvamajanduse ministeeriumis ja maksuametis.

Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige.

Sügisel 1939 põgenes ta koos perega Saksamaale.


Mart Rõigas

Mart Rõigas (Martin Rõigas; 22. oktoober 1908 Abja vald, Pärnumaa – 13. juuli 1941 Vara vald, Tartumaa) oli Eesti majandusteadlane ja poliitik.

Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Mõrvati punaarmeelaste poolt.


Mihkel Rõuk

Mihkel Rõuk (5. september 1891 Kabala vald, Viljandimaa – 25. september 1941 Sverdlovski oblast) oli eesti kooli- ja ühiskonnategelane ning poliitik. Ta oli Rahvuskogu liige.


Jaama tänav (Tartu)

Jaama tänav (Jamasche Straße) on tänav Tartus ja selle pikkus on umbes 3340 meetrit.

Jaama tänav algab Narva maanteelt, jätkudes sellest teisel pool Staadioni tänavana. Tänav kulgeb linna piirini, kus temast saab Tartu–Räpina–Värska maantee (nn. Räpina maantee).

Tänav ristub algusest lõpu poole minnes Mäe tänavaga (paremalt), Roosi tänavaga (risti), Kivi tänavaga (paremalt), Raatuse tänavaga (risti), Pärna tänavaga (risti), Puiestee tänavaga (vasakult), Paju tänavaga (paremalt), Jaamamõisa tänavaga (vasakult), Papli tänavaga (paremalt), Sõpruse puiesteega (paremalt), Põhja puiesteega (vasakult), Ida tänavaga (vasakult), Kadaka tänavaga (risti), Rõõmu teega (vasakult), Kaunase puiesteega (paremalt), Annemõisa tänavaga (paremalt) ja Nõlvaku tänavaga (paremalt).

Jaama tänava ääres asub Laulupeomuuseum (Jaama 14).

Jaama tänava ääres linna piiril asub Rahumäe kalmistu.


Jaama tänav

Jaama tänav Abja-Paluoja linnas Jaama tänav Aegviidu alevis Jaama tänav Aruküla alevikus Jaama tänav Avinurme alevikus Jaama tänav Eidapere alevikus Jaama tänav Elva linnas Jaama tänav Haapsalu linnas Jaama tänav Hagudi alevikus Jaama tänav Halliste alevikus Jaama tänav Jõgeva linnas Jaama tänav Jõhvi linnas Jaama tänav Järva-Jaani alevikus Jaama tänav Kadrina alevikus Jaama tänav Keava alevikus Jaama tänav Kehra linnas Jaama tänav Keila linnas Jaama tänav Kiisa alevikus Jaama tänav Kilingi-Nõmme linnas Jaama tänav Kiltsi alevikus Jaama tänav Kiviõli linnas Jaama tänav Kohila alev Jaama tänav Kohtla-Nõmme alevis Jaama tänav Kunda linnas Jaama tänav (Kuressaare) linnas Jaama tänav Käru alevikus Jaama tänav Lagedi alevikus Jaama tänav Lehtse alevikus Jaama tänav Lelle alevikus Jaama tänav Lihula linnas Jaama tänav Mustla alevikus Jaama tänav Olustvere alevikus Jaama tänav Paides Jaama tänav Paldiski linnas Jaama tänav Palivere alevikus Jaama tänav Puka alevikus Jaama tänav Põltsamaal (ka Anveldi tänav) Jaama tänav Põlva linnas Jaama tänav Pärnu linnas Jaama tänav Raasiku alevikus Jaama tänav Rakke alevikus Jaama tänav Rapla linnas Jaama tänav Risti alevikus Jaama tänav Saku alevikus Jaama tänav Sindi linnas Jaama tänav Sonda alevikus Jaama tänav Suure-Jaani linnas Jaama tänav Sõmerpalu alevikus Jaama tänav Tallinnas Jaama tänav Tapa linnas Jaama tänav Tartus Jaama tänav Tootsi alevis Jaama tänav Tudu alevikus Jaama tänav Türi linnas Jaama tänav Vaivara külas Jaama tänav Varstu alevikus Jaama tänav Vasalemma alevikus Jaama tänav Veriora alevikus Jaama tänav Võhma linnas Jaama tänav Võru linnas Jaama tänav Väike-Maarja alevikus Jaama tänav Vändra alevis


Kristiina Davidjants

Kristiina Davidjants (sündinud 9. detsembril 1974 Bakuus) on Eesti filmirežissöör ja -ajakirjanik.


Johann Elert Bode

Johan Elert Bode (19. jaanuar 1747 Hamburg – 23. november 1826 Berliin) oli saksa astronoom, keda tuntakse peamiselt Bode seaduse tõttu. Ta määras kindlaks Uraani orbiidi ja pakkus välja selle nime.


Plessetski rajoon

Plessetski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Piirneb läänes Karjalaga.

Rajoonikeskuseks on Plessetski alev.

Rajoon jaguneb halduslikult 17 asunduseks, millest 9 on küla- ja 8 linnaasundused.

Rajoonis asuvad Plessetski kosmodroom ja Mirnõi linn, mis on föderaalses alluvuses.


Aleksander Tõnisson (ülemnõukogu liige)

Aleksander Tõnisson (4. aprill 1899 Jõgeveste vald, Viljandimaa – 23. juuni 1941 Tškalovi oblast) oli eesti tööline.

Ta oli Tartu Kivitööliste Ametiühingu liige ja Tartu Töölisühingute Keskliidu nõukogu liige.

Ta valiti 1940. aastal 44. ringkonnast II Riigivolikokku.

Arreteeriti NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi (NKVD) poolt Tartus 18. jaanuaril 1941, süüdistati deserteerumises Punaarmeest 1919 ja hiljem EV sõjaväes olles osavõtus kommunistide mahalaskmisest Valgas, hukati Nõukogude Liidu vangilaagris.

Tema tütar oli Moidela Tõnisson.


Akkajaure

Akkajaure (Lule saami Áhkajávrre) on paisjärv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki ja Gällivare valla piiril, Luleälveni ülemjooksul.

Akkajaure on Rootsi üks suurimaid paisjärvi, mis moodustus kuuest väiksemast järvest ja paljudest ruutkilomeetritest karjamaast pärast seda, kui 1919–1923 rajati Luleälveni jõele esimene Suorva tamm. Tammi tõttu muutub järve veetase kõrgusvahemikus 423–453 m. Maksimaalse veeseisu korral on järve pindala 242 km², keskmine sügavus 30 m, suurim sügavus 92 m ning koguruumala u 8 km³. Minimaalse veeseisu korral väheneb pindala 94 km²-ni. Tammide mitmete ümberehitustega on järve reguleeritav maht järk-järgult suurenenud ning on praegu 5,9 km³.

Järve valgala haarab enamiku Padjelanta rahvuspargist ning Sareki rahvuspargi lääneosa. Valgala pindala on 4650 km². Suurim sissevoolav jõgi on Vuojatädno, mis annab üle poole kogu järve saabuvast veest. Umbes viiendiku sissevoolust annab Sitasjaure järvest läbi Ritsemi elektrijaama kulgev tunnel. Kogu aastane sissevool on 6,8 km³. Väljavool toimub kagutipust Suorvast kahe tammi kaudu. Märkimist väärib ka järve looduslik väljavool Stora Sjöfalletis, mis moodustab võimsa joa.

Jääkate tekib järvele tavaliselt novembri lõpus või detsembri alguses ning kaob juuni alguses. Suvel soojeneb vesi pinnakihis 10-11 kraadini.

Järve kaldad piirnevad suures osas Stora Sjöfalleti rahvuspargiga, kuid akvatoorium on sihilikult arvatud rahvuspargi piiridest välja. Kirdekaldale on rajatud maantee. Kirdekaldal asuva Ritsemi ja edelakalda vahel on suvel regulaarne laevaühendus, mida kasutavad matkajad Padjelanta ja Sareki rahvusparki pääsemiseks. Järve edelaküljel asub Akka massiiv.

Akkajaure ümbrus on suvepoolaastal Sirgesi saamiküla läänepoolseim tuumikala, mil teda kasutatakse põhjapõtrade karjatamiseks. Suvel põhjapõdrad paarituvad ja poegivad seal. Piirkonnas on palju karjatamisega seotud rajatisi: karjaseonne, aedikuid põhjapõtrade märgistamiseks ja tapmiseks ning saami asundusi.


Nurme tänav (Tallinn)

Nurme tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Nurme tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Põllu, Metsa, Ravila ja Sihi tänavaga, Vabaduse puiesteega, Valguse ja Aate tänavaga, Lootuse puiesteega, Pilviku ja Serva tänavaga ning lõpeb Helbe tänaval. Tänava pikkus on umbes 1800 meetrit.

Sihi tänavast Raudtee tänavale suunduv lõik on ühesuunaline.

Nurme tänava ääres on Nurme tänava residents, 1935. aastal ehitatud tööstur Oskar Kersoni elamu, 1952. aastast Nõmme Pioneeride maja, nüüd Nõmme Noortemaja, kaks lillepoodi. Pilviku ja Helbe tänava vahelisel alal jääb tänava äärde Valdeku park.

Suurim majanumber on 79.


Näituse tänav

Näituse tänav Rakveres Näituse tänav Sakus Näituse tänav Tallinnas Näituse tänav Tartus Näituse tänav Türil Näituse tänav Viljandis


Näituse tänav (Tallinn)

Näituse tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Näituse tänav algab Rahumäel Pärnu maanteelt ja suundub kagusse. Tänav ristub Sihi, Mängu ja Kurni tänava ning Vabaduse puiesteega ja lõpeb Võidu tänaval. Tänava pikkus on umbes 700 meetrit.

Võidu tänavast Vabaduse puiesteele suunduv lõik on ühesuunaline.

Näituse tänaval asub Näituse tänava residents. Tänava äärde jääb Võidu puiestik.

Suurim majanumber on 28.

Näituse tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime seal asetsenud omaaegse näituseväljaku järgi.


Ekspressionism (arhitektuur)

Ekspressionistlik arhitektuur on ekspressionismi kui kunstivoolu väljendumine arhitektuuris.

Sõjajärgses Euroopas, eriti Saksamaal, sarnaselt kujutava kunstiga ilmusid ekspressionistlikud vormid ka arhitektuuri. Samas oli Saksamaal ekspressionismi kogemus olemas juba sõjaeelsest perioodist. Oluliseks tähtsündmuseks oli ekspressionistliku arhitektuuri jaoks Werkbundi näitus Kölnis (1914).

Ekspressionism avaldus Hans Poelzigi loomingus sõjaeelsest perioodist – tööstushoone Poolas Lubanis (1911–1912), kuid eriti pärast sõda Poelzigi projekteeritud teatrihoones Berliinis Großes Schauspielhaus (1918–1919) ja Peter Behrensi värvivabriku hoones Frankfurdis Farbwerke Hoechst AG, ehitatud aastail 1920–1924.

Ekspressionismis eristub eraldi nähtusena Põhja-Saksamaal 1920ndail tekkinud tellisekspressionism, mille väljapaistvamaks näiteks on Fritz Högeri projekteeritud Chilehaus Hamburgis (1922–1923).

Ekspressionismi pehmemat, kuid dünaamilisemat joont esindab Erich Mendelsohn. Tema tuntuim arhitektitöö on Einsteini torn Potsdamis (1919–1921).

Pärast natside võimuhaaramist Saksamaal 1933. aastal ekspressionistlik kunst selles riigis keelustati.


Tellisekspressionism

Tellisekspressionism (saksa keeles Backsteinexpressionismus) on ekspressionistliku arhitektuuri erivorm, kus kasutatakse telliskivi, plaati või klinkertellist põhiehitusmaterjalina. Tellisekspressionismi stiilis hooneid ehitati põhiliselt 1920. aastail, eelkõige Saksamaa suuremates linnades ja Ruhri piirkonnas.


Fritz Höger

Johann Friedrich Höger (12. juuni 1877 Bekenreihe, Schleswig-Holstein – 21. juuni 1949 Bad Segeberg), oli saksa arhitekt, Põhja-Saksa tellisekspressionismi esindaja.

Ta oli alates 1932. aastast Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige.

Fritz Högeri tuntumaid arhitektitöid on ekspressionismi klassikasse kuuluv büroohoone Chilehaus Saksamaal Hamburgis Kontorhausi kvartalis, ehitatud aastail 1922–1924.

Sealsamas kõrval üle tee asub Högeri projekteeritud (koos vendade Gersonitega) suuremahuline büroohoone Sprinkenhof, mida ehitati kolmes etapis aastatel 1927–1943. Esimene etapp valmis 1920. aastate lõpul ja sai eeskujuks Tallinnas Vabaduse platsi äärde rajatud kindlustusseltsi EKA majale.

Hannoveris on Högeri projekti ehitatud Anzeiger-Hochhaus (ehitusaastad 1927–1928), mida tänapäeval loetakse Hannoveri üheks sümboliks.

Högeri teisi töid on näiteks Kirche am Hohenzollernplatzi Berliinis, büroohoone Hamburgis Broschek-Haus (1925–1926) ja sigaretivabrik Hamburgis Reemtsma.


Chilehaus

Chilehaus (saksa keelest 'Tšiili maja') on kümnekorruseline büroohoone Saksamaal Hamburgis. See on väljapaistev näide 1920. aastate tellisekspressionismist.

Chilehaus on arhitektuurimälestis. 2015. aastal lisati Hamburgi Speicherstadt (kaubaladude piirkond Hamburgis) ja Chilehaus UNESCO maailmapärandi nimistusse.


Viru-Kabala raamatukogu

Viru-Kabala raamatukogu asus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Kabala külas.

Viru-Kabala raamatukogu tegutses eramajas ning selle põrandapinda oli 56 m². Raamatukogus asus avalik internetipunkt (AIP).


FC Viktoria Plzeň

FC Viktoria Plzeň on 1911. aastal Plzeňis asutatud Tšehhi jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängib riigi kõrgliigas.

Hooajal 2010–2011 tuli klubi esimest korda Tšehhi meistriks ja sai seega õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga 2011–12 võistlustel.


Toomas Takjas

Toomas Takjas (Toomas Takkias; 6. märts 1900 Kalvi vald, Virumaa – 22. september 1987 Rakvere) oli eesti põllumees ja agronoom.

Ta oli Rahvuskogu liige.


Hendrik Tallo

Hendrik Tallo (11. september 1893 Tali vald, Pärnumaa – 9. mai 1938 Kilingi-Nõmme) oli eesti arst.

Ta oli Rahvuskogu liige.


Pippa Norris

Pippa Norris (sündinud 10. juulil 1953) on briti päritolu politoloog.

Norris on Harvardi Ülikooli politoloogialektor ning Sydney Ülikooli külalisprofessor. 2006–2007 juhtis ta ÜRO Arenguprogrammi demokraatliku valitsemise töögruppi New Yorgis.

Oma teadustöös võrdleb Norris demokraatlikke protsesse ja demokratiseerumist, valimisi, kultuuri ja avalikku arvamust, poliitilist kommunikatsiooni ja soopoliitikaid eri riikides. Ta on avaldanud üle 40 raamatu.

2011. aastal pälvis Norris koos Ronald Inglehartiga Skytte preemia, mis on üks tähtsamaid auhindu politoloogias.


Henn Treial

Henn Treial (enne eestistamist Herbert Treial; 15. oktoober 1905 Haaslava vald, Tartumaa – 19. november 1941 Tartu) oli eesti ajakirjanik ja poliitik.

Ta oli Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. 20. aprillil 1940 valiti ta Tartu Tööstuse Panga esimeheks.

Ta hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt valesüüdistuse alusel.


Ralph Steinman

Ralph Marvin Steinman (14. jaanuar 1943 Montréal – 30. september 2011 Manhattan) oli Kanada immunoloog ja rakubioloog, kes koos Jules Hoffmanni ja Bruce Beutleriga sai 2011. aastal Nobeli meditsiiniauhinna dendriitrakkude avastamise ja toimemehhanismi selgitamise eest.

1973. aastal võttis Steinman Rockefelleri Ülikoolis Zanvil A. Cohni laboris järeldoktoriprogrammis töötades kasutusele termini "dendriitrakud".

Ralph Steinman suri kõhunäärmevähki, mis diagnoositi neli aastat varem. Ravis kasutati tema enda kavandatud dendriitrakkudel põhinevat immunoteraapiat.


Jules Hoffmann

Jules A. Hoffmann (sündinud 2. augustil 1941 Echternachis Luksemburgis) on Luksemburgi päritolu Prantsuse bioloog, kes koos Ralph Steinmani ja Bruce Beutleriga sai 2011. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.

Hoffmann on Prantsusmaal Strasbourgis paikneva Riikliku Teadusuuringute Keskuse (CNRS) uuringudirektor. Aastatel 2007–2008 oli ta Prantsuse Teaduste Akadeemia president.

Koos Bruce Beutleriga pälvis Hoffmann poole 2011. aasta Nobeli meditsiiniauhinnast "nende avastuste eest kaasasündinud immuunsuse aktiveerimise vallas". Hoffmann avastas puuviljakärbse Toll-geeni ülesande kaasasündinud immuunsuses. Selle homoloogid imetajail, Tolli-sarnased retseptorid, avastas Beutler. Tolli-sarnased retseptorid identifitseerivad teiste organismide, näiteks seente ja bakterite koostisosad ning vallandavad immuunsusreaktsiooni. See selgitab näiteks, kuidas bakterijäänused tekitavad septilise šoki.


Bruce Beutler

Bruce Beutler (sündinud 29. detsembril 1957 Chicagos Illinoisis) on ameerika immunoloog ja geneetik, kes koos Ralph Steinmani ja Jules Hoffmanniga sai 2011. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.

Beutler on USA Texase osariigis Dallases paikneva Texase Ülikooli Kagu Meditsiinikeskuse geneetikakeskuse direktor. Varem oli ta Scrippsi Uuringuinstituudi geneetikaosakonna juhataja ning professor La Jolla linnas Californias. Tema isa, hematoloog ja meditsiinigeneetik Ernest Beutler oli samuti Scrippsis professor ja osakonnajuhataja.

Koos Jules Hoffmanniga pälvis Beutler poole 2011. aasta Nobeli meditsiiniauhinnast "nende avastuste eest kaasasündinud immuunsuse aktiveerimise vallas". Hoffmann avastas puuviljakärbse Toll-geeni ülesande kaasasündinud immuunsuses. Selle homoloogid imetajail, Tolli-sarnased retseptorid, avastas Beutler. Tolli-sarnased retseptorid identifitseerivad teiste organismide, näiteks seente ja bakterite koostisosad ning vallandavad immuunsusreaktsiooni. See selgitab näiteks, kuidas bakterijäänused tekitavad septilise šoki.


Eesti Vabrikantide Ühisus

Eesti Vabrikantide Ühisus oli 1917. aastal Tallinnas moodustatud suurtöösturite kutseühing.

Eestimaa suurtööstureid ühendav liit registreeriti 1917. aasta 22. aprillil Tallinna Tootmisregiooni Töösturite ja Vabrikantide Liidu nimetuse all.

Ühisuse maja oli Tallinnas Vana-Viru tänav 12 (tänapäeval Tallinna Linnavolikogu hoone).

Eesti Vabrikantide Ühisuse esindajad moodustasid Kaubandus-Tööstuskoja suurtööstuse sektsiooni.

Eesti Vabrikantide Ühisuse asutajaliige ja esimees oli kuni 1940. aastani oli Martin Christian Luther. Ühisuse sekretär oli algusest peale kuni ühisuse likvideerimiseni 1940. aastal Konrad Mauritz.

Eesti Vabrikantide Ühisuse poolt asutati Inglise-Eesti Import Kompanii, Eesti Kinnitusaktsiaselts Polaris, Eesti Õhusõidu AS Aeronaut.

Eesti Vabrikantide Ühisus likvideeriti 1940. aastal sisekaitseülema Harald Habermani korraldusega 20. augustist. Tänapäeval peab end Eesti Vabrikantide Ühisuse järelkäijaks ja põhimõtete jätkajaks Eesti Tööandjate Keskliit.


Hellsing (seriaal)

"Hellsing" (jaapani keeles ヘルシング Herushingu) on Jaapani anime telesari, mis põhineb Kōta Hirano mangasarjal "Hellsing".

Sarja lavastas Umanosuke Iida, stsenaariumi kirjutas Chiaki Konaka ja see on toodetud Gonzo animatsioonistuudios. Muusika komponeeris ja mängis telesarjale Yasushi Ishii.

"Hellsingi" näidati eetris Jaapani Fuji Televisioni kanalil alates 10. oktoobrist 2001 kuni 16. jaanuarini 2002, kokku on sarjal 13 osa.


Avatud lähtekoodiga tarkvara

Avatud lähtekoodiga tarkvara lähtekood ja dokumentatsioon on kõigile vabalt kättesaadav nii tutvumiseks kui muutmiseks ja levitamiseks.

Levinud tarkvaralitsentsid, mille all avatud lähtekoodiga tarkvara väljastatakse, on näiteks Apache litsents, GNU GPL, GNU LGPL, BSD ja MIT.


Bullet

Bullet on avatud lähtekoodiga füüsikamootor, mis toetab kolmemõõtmelist pehmete ja jäikade kehade dünaamika simuleerimist. Seda kasutatakse peamiselt arvutimängudes ning filmide eriefektide loomisel.


Oskar Erits

Oskar Erits (21. august 1903 Kuivajõe – 3. mai 1979 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta ristiti 27. septembril 1903 Kose koguduses. Aastatel 1918–1924 õppis ta Põltsamaa Ühisgümnaasiumis, mille ta lõpetas. Seejärel asus ta aastal 1924 Tartu Ülikoolis filosoofiaõpinguid, kuid aastal 1925 vahetas eriala ja lõpetas 1929. aasta maikuus Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Prooviaastal oli ta Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti 13. aprillil 1930 õpetajaks.

Pärast ordineerimist oli ta Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, seejärel lühikest aega Petseri Peetri koguduse õpetaja. Aastatel 1930–1944 oli ta Kambja koguduse õpetaja. Aastatel 1944–1979 oli ta Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

Oskar Erits suri 3. mail 1979 Tartu bussijaamas (oli just bussiga Tartusse sõitnud) ja ta maeti Suure-Jaani surnuaeda.


Tartu Ülikooli usuteaduskond

Tartu Ülikooli usuteaduskond on Tartu Ülikooli instituut, kus saab õppida teoloogiat ja religiooniuuringuid nii bakalaureuse-, magistri- kui ka doktoriõppes.

Teaduskond valmistab magistriõppes religioonipedagoogika erialal ette ka usuteaduse õpetajaid. Usuteaduskond annab teoreetilise ettevalmistuse praktiliseks tööks vaimulikuna, kuid ametisse astumiseks tuleb läbida konfessionaalne õpe mujal (luterliku kiriku puhul pastoraalseminaris). Usuteaduskond kuulub 1. jaanuarist 2016 Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonda.

Usuteaduskonnas on Vana Testamendi ja semitistika, Uue Testamendi, kirikuloo, süstemaatilise, praktilise ja võrdleva usuteaduse õppetoolid ning Lähis-Ida vanade keelte ja kultuuride õppetool.

Juunis 2010 oli teaduskonnas 12 õppejõudu, 5 teadurit ja 3 bürootöötajat. 31. detsembril 2009 oli üliõpilasi kokku 302, neist 139 bakalaureuseõppes (avatud ülikoolis 30), 122 magistriõppes (avatud ülikoolis 56) ning 41 doktoriõppes. 1991–2009 andis usuteaduskond 317 bakalaureuse-, 66 magistri- ja 23 doktorikraadi. Riigitellimus uutele üliõpilastele on aastati tugevalt kõikunud: 1991. aastal oli usuteaduskonnas 30 riigieelarvelist kohta, 2009. aastal aga bakalaureuseõppes 64 üliõpilast, 3+2 magistriõppes 29 ning doktoriõppes 6 kohta.

Oma tugevateks külgedeks nimetab usuteaduskond kodulehel semitistikat, muistsete tsivilisatsioonide, religiooni ja teaduse vahekorra, kristluse ajaloo ning religioonipedagoogika ja -psühholoogia uurimist. Samuti tegeldakse seal piiblitõlkega, Eesti teoloogia- ja kirikuloo ning Eesti tänapäevase religioosse olukorra uurimisega. Teaduskonnas loodud religiooniuuringute uurimisgrupp osaleb Tartu Ülikooli kultuuriteooria tippkeskuses, mis on ainus humanitaar- ja sotsiaalteaduste tippkeskus Eestis. 2001–2004 täideti teaduskonnas Euroopa Liidu 5. raamprogrammi projekti "Churches and European Integration" koos Helsingi, Lundi, Münsteri ja Glasgow' ülikooli teadlastega. 1994. aastast on usuteaduskonnas olnud 21 Eesti Teadusfondi granti.

2021. aastast juhatab teaduskonda Roland Karo.


Sitasjaure

Sitasjaure ehk Siiddasjávri (Lule saami Sijdasjávrre) on järv Skandinaavia poolsaare põhjaosas. Valdav osa temast asub Rootsis Norrbotteni läänis Gällivare vallas, kuid loodetipp ulatub üle piiri Norrasse Nordlandi maakonda Ballangeni valda.

Järve pindala on 72,6 km², millest alla 1 km² asub Norras, pikkus 33 km, laius keskmiselt 2 km. Veevool on reguleeritud, veetase muutub kõrgusvahemikus 604–614 m.

Sitasjaure on Rootsi ja Norra suurte veehoidlate süsteemi sõlmpunkt. Betoonpaisuga kõrgemale tõstetud väljavoolu lähedalt algav 16,3 km pikkune maa-alune tunnel viib vett Ritsemi elektrijaama ning sealt edasi Akkajaure järve. Teine tunnel ühendab Sitasjaure järve Norra piiril asuva Kjårdavatneti järvega ning tema eesmärgiks on ära kasutada Sitasjaurest ülesjõge jääva Langvatneti paisjärve vett. Talvel, kui elektrihind Norras on kõrge, juhitakse Langvatnetist Sitasjauresse saabuv vesi tunneli kaudu Kjårdavatneti järve ja sealt alla Skjomeni fjordi tipus asuvasse hüdroelektrijaama. Suvel aga, kui Norras on vee ülejääk, suunatakse vesi teistpidi Kjårdavatneti järvest Sitasjaure järve, kus teda kasutatakse elektri tootmiseks Ritsemis ja järgmistes Luleälvenile rajatud hüdroelektrijaamades.

Järve lõunatipus on saami asula ja mitu vana saami ohvrikohta. Seal on ka matkamaja.

Aastal 2008 langes Sitasjaure piirkonda Norra piiri äärde suur meteoriit.


Väike-Pärnu maantee

Väike-Pärnu maantee (saksa keeles Klein-Pernausche Strasse) oli tänav Tallinna kesklinnas Tõnismäe ja Tatari asumis aastatel 1876–1935. Tänapäeval kannab säilinud tänavaosa Sakala tänava nime.

Väike-Pärnu maantee Tallinnas kandis ajalooliselt nimetusi - Veike-Pärnu uulits; saksa keeles Kleine Pernausche Straße; vene keeles Малая Перновская ул.

Tänav algas Eestimaa Aadli Krediitkassa pangahoone juurest Kaupmehe tänava ristilt, kulges kirde-edela suunal, ristudes Kentmanni tänava, Tatari tänava, paremalt poolt Väike-Roosikrantsi tänava (tänapäeva Pärnu maantee osa kuni Vabaduse väljakuni), Peeter Süda tänava, Suur-Roosikrantsi tänavaga ning lõppes Vaestepatuste tänava nurgal. Jätkuv tänavaosa Eestimaa Aadli Krediitkassa ja Estonia teatri juurest Tartu maantee suunal (Kivisillani) kandis Väike-Tartu maantee nime. Tõnismäelt lõuna poole suunduv tee oli Suur-Pärnu maantee.

Väike-Pärnu maantee algus nimetati Sakala tänavaks, kui 1935. aastal korraldati ümber Tallinna kesklinn, kaasa arvatud Vabaduse väljak, ja moodustati põhilised magistraalteed. Seetõttu asendati senised Vana-Pärnu maantee äärsed ehitised (tänapäeva Pärnu maantee lõigul Tõnismäest Sakala tänavani) ehk ühe- ja kahekorruselised puithooned kõrgehitistega ning tänavat laiendati kaks kuni kolm korda.

1936. aastast hakkasid Suur-Pärnu ja osa Väike-Pärnu maanteest kandma Pärnu maantee nime.


Tunnen elus end

"Tunnen elus end" on Ott Leplandi neljas singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Nii viisi kui ka sõnad on loonud Lepland ise.

Laul pälvis Raadio 2 Aastahitt 2011. aasta edetabelis kolmanda koha.

Raadio Uuno aastaedetabelis "Uuno Top 100" pälvis laul esikoha ning esikohta oli see väärt ka raadio Elmar kuulajate arvates.


Kōta Hirano

Kōta Hirano (jaapani keeles 平野耕太 Hirano Kōta; sündinud 14. juulil 1973 Tōkyōs) on jaapani mangakunstnik.

Ta on sündinud ja tema kodu on Tōkyō linnastus Adachis.


Translandia

Translandia (end Transgermania, Rosebay, Eurostar, Eurocruiser, Rosebay, Transparaden) oli Eckerö Line'i ro-pax-laev. Laev ehitati 1976 Saksamaal Hamburgis laevatehases J.J. Sietas Werft Lübecki laevakompanii Poseidon Schiffahrts OHG tellimusel. Alates 18. maist 2004 kuni müügini 2013. aasta algul oli Translandia kasutusel Eckerö Line'i Tallinn–Helsingi liinil. Laev lammutati 2014. aastal Indias.


Volvo

Volvo Group (Aktiebolaget Volvo, lühendatuna AB Volvo) on Rootsi ettevõte, mis toodab peamiselt raskeveokeid, busse ja ehitusmasinaid. Ettevõtte ametlikuks asutamisajaks peetakse 14. aprilli 1927, kuigi Rootsi ettevõtte SKF all alustati tööd juba 1915. aastal.

Sõna volvo tähendab ladina keeles 'ma veeren'. SKF registreeris selle kaubamärgina 1911. aastal.

Firma peakontor asub Göteborgis.


Saul Perlmutter

Saul Perlmutter (sündinud 22. septembril 1959 Champaign-Urbanas) on Ameerika astrofüüsik, kes koos Adam Riessi ja Brian P. Schmidtiga sai 2011. aastal Nobeli füüsikaauhinna tõenduse eest, et universumi paisumine mitte ei aeglustu, vaid kiireneb. Riessi ja Schmidtiga jagas ta ka 2006. aastal saadud Shaw' auhinda astronoomias.

Perlmutter töötab Lawrence Berkeley Riiklikus Laboratooriumis ning on füüsikaprofesor California Ülikoolis Berkeleys. Ta on Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia (American Academy of Arts & Sciences) liige ja kuulub 2003. aastast Ameerika Teaduse Edendamise Assotsiatsiooni (American Association for the Advancement of Science). Samuti kuulub Perlmutter USA Rahvuslikku Teaduste Akadeemiasse.


Rahvuskogu 18. valimisringkond

Rahvuskogu 18. valimisringkond asus Harjumaal. Sinna kuulusid Saku, Kurna, Rae, Nabala, Viimsi, Nehatu ja Naissaare vald.

Kandideerisid Kustav Kurg ja Vladimir Roopere. Kustav Kurg sai 2084 ja Vladimir Roopere 2037 häält, seega osutus 18. valimisringkonnast valituks Rahvuskogu valimistel Kustav Kurg.


Rahvuskogu 12. valimisringkond

Rahvuskogu 12. valimisringkond asus Harjumaal. Sinna kuulusid Nõva, Vihterpalu, Pakri, Kloostri, Riisipere, Laitse ja Varbola vald ning Paldiski linn.

Kandideerisid Julius Vollmann ja Mari Voore, kellest Julius Vollmann sai 3978 ja Mari Voore 1028 häält, seega osutus valituks Julius Vollmann.


Rahvuskogu 14. valimisringkond

Rahvuskogu 14. valimisringkond asus Harjumaal. Sinna kuulusid Rapla, Kabala, Raiküla, Järvakandi, Kehtna ja Ingliste vald.

Kandideerisid Kehtna majapidamiskooli juhataja Aleksander Arak ja Rapla ühispanga asjaajaja Aleksander Plaks, kellest Aleksander Arak sai 2543 ja Aleksander Plaks 2084 häält, seega valiti 14. valimisringkonnast Aleksander Arak.


Rahvuskogu 6. valimisringkond

Rahvuskogu 6. valimisringkond asus Tallinnas.

6. valimisringkond oli ainus Tallinnas, kus valimised tegelikult toimusid. Hääleõiguslike kodanike üldarv ringkonnas oli 8938. Kandideerisid Oskar Lõvi ja Andres Joasalu, kellest Oskar Lõvi sai 1658 ja Andres Joasalu 842 häält, seega osutus valituks Oskar Lõvi. Hääli anti kokku 2715, maksvusetuks tunnistati 168 häält, osavõtuprotsent oli 30,38.


Rahvuskogu 65. valimisringkond

Rahvuskogu 65. valimisringkond asus Narvas ja Narva-Jõesuu linnaosas.

Kandideerisid Johan Hansing ja Narva linnapea Jaan Lust, kellest Johan Hansing sai 4288 ja Jaan Lust 2451 häält, seega osutus valituks Johan Hansing.

Valimas käis 10 94 hääleõiguslikust kodanikust 7423 ehk 69,7%.


Rahvuskogu 71. valimisringkond

Rahvuskogu 71. valimisringkond asus Virumaal. Sinna kuulusid Erra, Püssi, Maidla, Kohtla ja Järve vald.

Kandideerisid Jaan Kurn ja seltskondliku komitee kandidaat Johannes Preimuth, kellest Jaan Kurn sai 1352 ja Johannes Preimuth 2842 häält, seega osutus valituks Johannes Preimuth.

Ringkonnas oli 8295 hääleõiguslikku kodanikku, valimistel osales 4403, osavõtu % 54,2.


Rahvuskogu 69. valimisringkond

Rahvuskogu 69. valimisringkond asus Virumaal. Sinna kuulusid Salla, Avanduse, Venevere, Paasvere ja Vao vald.

Valimisringkonnas oli 9360 hääleõiguslikku kodanikku, neist käis hääletamas 6029, maksvaks tunnistati 5941 ja maksvusetaks 88, osavõtuprotsent oli 64,4.

Kandideerisid Avispea algkooli juhataja August Lepik (seltskondliku komitee kandidaat), Elmar Lehtmets (Venevere, Salla ja Paasvere valla seltskondliku komitee kandidaat) ja Gustav Lorenz, kes said vastavalt 2571, 2556 ja 824 häält, seega osutus valituks August Lepik.


Rahvuskogu 44. valimisringkond

Rahvuskogu 44. valimisringkond asus Tartus.

Kandideerisid Mihkel Vellema ja Julius Lill, kes said vastavalt 1739 ja 1415 häält, seega osutus valituks Mihkel Vellema.


Rahvuskogu 45. valimisringkond

Rahvuskogu 45. valimisringkond asus Tartus.

Kandideerisid Oskar Rütli ja Paul Kanarik, kes said vastavalt 2401 ja 1834 häält, seega osutus valituks Oskar Rütli.


Rahvuskogu 46. valimisringkond

Rahvuskogu 46. valimisringkond asus Tartus.

Kandideerisid Ferdinand Karlson ja August Laas, kes said vastavalt 2258 ja 1010 häält, seega osutus valituks Ferdinand Karlson.


Rahvuskogu 50. valimisringkond

Rahvuskogu 50. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Kudina, Kaarepere, Elistvere, Saadjärve, Sootaga, Laeva ja Kuremaa vald.

Kandideerisid Otto Pärlin ja Eduard-Adolf Vau, kes said vastavalt 2892 ja 1349 häält, seega osutus valituks Otto Pärlin.


Rahvuskogu 53. valimisringkond

Rahvuskogu 53. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Haaslava, Vana-Kuuste, Krüüdneri, Kambja, Kodijärve, Luke, Meeri ja Ropka vald.

Kandideerisid Jüri Ottas ja Rudolf Riives, kes said vastavalt 2532 ja 2094 häält, seega osutus valituks Jüri Ottas.


Rahvuskogu 47. valimisringkond

Rahvuskogu 47. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Vaimastvere, Laius-Tähkvere, Laiuse, Jõgeva, Härjanurme ja Puurmanni vald ning Jõgeva alev.

Kandideerisid Jaan Järve ja Karl Roomet, kes said vastavalt 2973 ja 2240, seega osutus valituks Jaan Järve.


Rahvuskogu 49. valimisringkond

Rahvuskogu 49. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Roela, Saare, Ranna, Pala, Kokora, Alatskivi ja Peipsiääre vald ning Kallaste alev.

kandideerisid Ernst Habicht ja J. Mägi, kes said vastavalt 2690 ja 2275 häält, seega osutus valituks Ernst Habicht.


Rahvuskogu 48. valimisringkond

Rahvuskogu 48. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Avinurme, Lohusuu, Torma ja Kasepää vald ning Mustvee alev.

Kandideerisid August Jürman ja Viktor Gubin, kes said vastavalt 3838 ja 1261 häält, seega osutus valituks August Jürman.


Rahvuskogu 55. valimisringkond

Rahvuskogu 55. valimisringkond asus Tartumaal. Sinna kuulusid Uderna, Pangodi, Valguta, Rannu, Konguta, Aru, Kavilda, Ulila ja Kirepi vald ning Elva alev.

Kandideerisid Martin Rõigas ja Endel Haljasmaa, kes said vastavalt 3048 ja 1702 häält, seega osutus valituks Martin Rõigas.


Rahvuskogu 75. valimisringkond

Rahvuskogu 75. valimisringkond asus Võrumaal. Sinna kuulusid Kasaritsa, Lasva, Loosi, Pindi, Orava, Timo ja Veriora vald.

Kandideerisid Karl Puusemp ja August Kõll, kes said vastavalt 2709 ja 1020 häält, seega osutus valituks Karl Puusemp.


Rahvuskogu 59. valimisringkond

Rahvuskogu 59. valimisringkond asus Viljandi linnas.

Kandideerisid Evald Konno ja August Maramaa, kes said vastavalt 3935 ja 1615 häält, seega osutus valituks Evald Konno.


Rahvuskogu 61. valimisringkond

Rahvuskogu 61. valimisringkond asus Viljandimaal. Sinna kuulusid Imavere, Kabala, Kõo, Rutikvere ja Adavere vald.

Kandideerisid Peeter Kõpp ja Jaan Põdra. Seltskondliku komitee hääletusel sai Jaan Põdra Kõo vallas 17 ja Kabala vallas 25 häält, Peeter Kõpp vastavalt 1 ja 8, kolme väiksema valla komitees sai Peeter Kõpp poolthäälte ülekaalu. Kuna seltskondlik komitee kandidaadi suhtes kokkuleppele ei jõudnud, tuli valimisringkonnas korraldada üldvalimised.

Peeter Kõpp sai 2372 ja Jaan Põdra 2222 häält, seega osutus valituks Peeter Kõpp.


Rahvuskogu 60. valimisringkond

Rahvuskogu 60. valimisringkond asus Viljandimaal. Sinna kuulusid Pajusi, Kurista, Lustivere, Vana-Põltsamaa ja Uue-Põltsamaa vald ning Põltsamaa linn.

Kandideerisid August Laur, J. Põldra ja N. Loss, kes said vastavalt 2819, 1778 ja 419 häält, seega osutus valituks August Laur.


Rahvuskogu 31. valimisringkond

Rahvuskogu 31. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Meremäe ja Petseri vald ning Petseri linn.

Kandideerisid Alfred Mäeloog ja Igor Tjutrjumov, kes said vastavalt 3547 ja 3464 häält, seega osutus valituks Alfred Mäeloog.


Rahvuskogu 28. valimisringkond

Rahvuskogu 28. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Mäe, Järvesuu, Satserinna ja Kulje vald.

Kandideerisid Jakob Kalju, Boris Linde ja Mihail Perion, kes said vastavalt 3364, 1336 ja 910 häält, seega osutus valituks Jakob Kalju.


Rahvuskogu 29. valimisringkond

Rahvuskogu 29. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Senno ja Irboska vald.

Kandideerisid Mihail Kurtschinski ja Ivan Gorshkov, kes said vastavalt 3918 ja 2681 häält, seega osutus valituks Mihail Kurtschinski.


Rahvuskogu 30. valimisringkond

Rahvuskogu 30. valimisringkond asus Petserimaal. Sinna kuulusid Laura, Rootova ja Vilo vald.

Kandideerisid Vladimir Roslavlev ja Johan Holberg, kes said vastavalt 4481 ja 1651 häält, seega osutus valituks Vladimir Roslavlev.


Rahvuskogu 42. valimisringkond

Rahvuskogu 42. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Torgu, Salme, Kaarma-Suure ja Ruhnu vald ja Kuressaare linn.

Kandideerisid Johannes Perens ja Mihkel Neps, kes said vastavalt 2682 ja 2660 häält, seega osutus valituks Johannes Perens.


Rahvuskogu 41. valimisringkond

Rahvuskogu 41. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Mustjala, Kihelkonna, Kärla ja Lümanda vald.

Kandideerisid August Mälk ja Hendrik Otstavel, kes said vastavalt 4585 ja 1420 häält, seega osutus valituks August Mälk.


Rahvuskogu 40. valimisringkond

Rahvuskogu 40. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Leisi, Pärsamaa, Valjala, Loona ja Pihtla vald.

Kandideerisid Otto Pukk ja Aleksander Kärner, kes said vastavalt 2738 ja 2540 häält, seega osutus valituks Otto Pukk.


Rahvuskogu 39. valimisringkond

Rahvuskogu 39. valimisringkond asus Saaremaal. Sinna kuulusid Muhu-Suure, Hellamaa, Maasi, Uuemõisa ja Laimjala vald.

Kandideerisid Lembit Kolk ja Theodor Ugi, kes said vastavalt 2811 ja 2755 häält, seega osutus valituks Lembit Kolk.


Rahvuskogu 24. valimisringkond

Rahvuskogu 24. valimisringkond asus Läänemaal. Sinna kuulusid Saulepi, Paatsalu, Paaderma, Veltsa, Massu ja Lihula vald.

Kandideerisid Valter Krimm ja Ervin Sõrmus, kes said vastavalt 4166 ja 1500 häält, seega osutus valituks Valter Krimm.


Koreli tänav

Koreli tänav on tänav Võrus.

Tänav algab Räpina maanteelt ja kulgeb üldjoontes lõunasse kuni Luha tänavani. Koreli tänav ristub Salme, Linda, Sulevi ja Piiri tänavaga. Tänav on 679 meetrit pikk.


Edinson Cavani

Edinson Roberto Cavani Gómez (sündinud 14. veebruaril 1987 Saltos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib ründajana Uruguay jalgpallikoondises ja Argentina kõrgliiga klubis Boca Juniors. Cavani hüüdnimeks on El Matador.

2007. aastal tuli ta Danubioga Uruguay meistriks. Samuti on ta meeskonna koosseisus võitnud Itaalia karikavõistlused, kuus korda Prantsusmaa kõrgliiga, viis korda Prantsusmaa liigakarika ja neli korda Prantsusmaa karikavõistlused.

Uruguay jalgpallikoondisega tuli ta 2011. aastal Argentinas Copa América võitjaks. Koondises on ta löönud 116 mängus 50 väravat, mis teeb temast Uruguay kõigi aegade teise parima väravaküti Luis Suáreze järel.


Krokomi vald

Krokomi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis. Piirneb loodes Norraga.

Krokomi valla keskus on Krokom. Suuremad asulad on veel Ås ja Nälden.


Daniel Shechtman

Daniel Shechtman (ka Dan Shechtman; heebrea keeles דן שכטמן; sündinud 24. jaanuaril 1941 Tel Avivis) on Iisraeli materjaliteadlane, Nobeli keemiaauhinna laureaat.

Daniel Shechtman on lõpetanud 1968. aastal Iisraeli tehnikainstituudi ja saanud 1972. aastal samas doktorikraadi.

Ta töötab tehnikainstituudi materjaliteaduse professorina.

2011. aastal pälvis ta kvaasikristallide avastamise eest Nobeli keemiaauhinna.


Uimaharju

Uimaharju on küla Joensuu vallas Põhja-Karjala maakonnas Ida-Soomes.

Külas asub Stora Enso tehas. 31. detsembril 2009 oli Uimaharjus 1375 elanikku.


Edifício Copan

Edifício Copan ehk Copani maja on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos. See on maailma suurim elumaja. Majas on 1160 korterit, kus elab umbes 5000 inimest.

Pilvelõhkuja kõrgus on 140 meetrit ja sellel on 38 korrust. Hoone projekteeris Oscar Niemeyer. Hoones asuvad kauplused, söögikohad, raamatupood, reisibüroo ja kirik. Keldrikorrusel tegutseb umbes 100 firmat.

Kuna majas elab nii palju inimesi, eraldas São Paulo linnavalitsus majale oma postikoodi.


Till Eulenspiegel

Till Eulenspiegel on legendaarne keskaegne tegelaskuju, trikster, kellest on kirjutatud hulk populaarseid lugusid.

Tema tegutsemispiirkond oli juttude järgi Kesk-Euroopa. Tõenäoselt on tegu väljamõeldud kujuga, kuigi on otsitud ja oletatud ka prototüübi olemasolu. Tema eluajaks peetakse 14. sajandi esimest poolt.

Belgia kirjaniku Charles-Theodore-Henri De Costeri romaan "Legend Thijl Ulenspiegelist ja Lamme Goedzakist" (1867) avaldati eesti keeles Jaan Kangilaski ja Silvia Luksepa tõlkes 1980. aastal (värsitõlkija Georg Meri, kirjastus Eesti Raamat), lõike raamatust loeti Klassikaraadios 2002. aastal järjejutuna. Romaanil põhineb ka Aleksandr Alovi ja Vladimir Naumovi film "Legend Ulenspiegelist" (vene keeles "Легенда о Тиле", 1976), kus peaosa mängis Lembit Ulfsak.

Till Eulenspiegeli ainetel on Richard Strauss loonud sümfoonilise poeemi "Till Eulenspiegel" ("Till Eulenspiegels lustige Streiche", 1895). Eulenspiegel on ka Saksamaal ilmuva populaarse satiiriajakirja nimi.

Priit Aimla on eestindanud näidendi "Thijl Ulenspiegel", mida on mängitud Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris (1986), Endlas (1996), Ugalas (2003–2004) ja Rakvere Teatris (2016).


Kuzmolovski

Kuzmolovski on alev Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Asub Peterburist 20 km põhjakirde pool.

Asula tekkis Kuismala küla lähedale ehitatud keemiatehase juurde. Aleviks sai 1961. aastal.


Dmitri Medvedev (kurjategija)

Dmitri Medvedev (1981 – 5. mai 2002 Valka) oli Venemaalt pärit ja Eestis 2002. aasta kevadel tegutsenud sarimõrvar.

Medvedev tegutses koos Juri Ustimenkoga ning hukkus tulevahetuses Läti politseinikega. Ustimenkole mõisteti eluaegne vanglakaristus.

Venemaa kodanikud Juri Ustimenko ja Dmitri Medvedev saabusid Eestisse 2001. aasta sügisel salaja üle Narva veehoidla pärast deserteerumist Peterburis asuvast kõrgemast allveelaevnike koolist.


Kategooria:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed

Sellesse kategooriasse kuuluvad Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikud ja välisliikmed alates 1989. aastast.


Liisa Pulk

Liisa Pulk (sündinud 12. juunil 1985 Pärnus) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2004. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi, õppinud Tartu Ülikoolis semiootika ja kulturoloogia erialal ning lõpetanud 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXIV lennus).

Aastatel 2010–2014 oli ta Vanemuise teatri draamanäitleja. Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana. Lisaks rollidele teatris on Liisa Pulk mänginud ka filmides ja telesarjades.


Santa Monica

Santa Monica on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. Asub Vaikse ookeani rannikul Santa Monica lahe ääres. Santa Monicat piirab kolmest küljest Los Angelese linn.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 93 076. Aastal 2010 oli elanikke 89 736.

Santa Monica sai linnaõigused 30. novembril 1886. Linn on saanud nime varakristliku pühaku Monica järgi.

Tänu meeldivale kliimale sai Santa Monica 20. sajandi alguses tuntud kuurort- ja turismilinnaks. See hakkas meelitama mitmeid tuntud kuulsuseid, kes lasid sinna oma häärberid ehitada.

Santa Monica üks olulisemaid vaatamisväärsusi on 1909. aastal valminud Santa Monica kai.

Santa Monica oli ajaloolise maantee Route 66 lõpp-punkt. Linna läbib lisaks maantee California State Route 1 ehk Pacific Coast Highway.

Santa Monica oli kitarristi Randy Rhoadsi ja näitleja Gloria Stuarti sünnilinn.


AS Silva

AS Silva oli aastatel 1919–1931 Eestis tegutsenud kaubandus- ja metsatööstusettevõte.

AS Silva asutasid 1919. aastal metsasaadustega kauplemiseks teiste seas Jüri Parik, Eduard Kusik, Robert Artur Holst, Alfred Sinisoff, August Janson ja Voldemar Selling.

Loodud äriühing arenes pärast Vabadussõda kiiresti ning tegeles puidukaubanduse ja -töötlemisega – osteti kokku suuri metsaga maatükke üle Eesti ning asutati mitu saeveskit puidu töötlemiseks. Äriühing varustas toodanguga Eestit ja eksportis ka suurtes kogustes puitu välismaale.

Lisaks puiduärile tegutses äriühing ka põllumajandustarvete (loorehade, heina- ja viljaniidumasinate, koorelahutajate), mootorite, petrooleumi, bensiini ja õlide, ehitusmaterjalide, autokaupade ning autode (Studebaker Corporationi, Erskine'i ja Brockway veoautod) impordi ja müügiga. 1921. aastal sai aktsiaselts Silva Tamsalu lubjatehase omanikuks.

Äriühingu tegevuse lõpetas 1930. aastate ülemaailmne majanduskriis ning 1930. aasta kevadel pidas Tallinna Börsikomitee poolt AS Silva majandusseisundi hindamiseks moodustatud komisjon vajalikuks AS Silva juhtimine administratsioonile allutada, kuid 30. mail 1931 tunnistas Tallinn-Haapsalu rahukogu AS Silva maksujõuetuks.


543

543. aasta (DXLIII) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 543 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.


О

О (о) on kirillitsa täht.

Ladina kirjas on sarnane täht o.

Vene tähestikus on о 16. täht ja selle vaste eesti kirjas on o.


С

С (с) on kirillitsa täht.

Ladina kirjas on sarnane täht c.

Vene tähestikus on с 19. täht ja selle vaste eesti kirjas on s.


Т

Т (т, kursiivis Т т) on kirillitsa täht.

Ladina kirjas on sarnane täht t.

Vene tähestikus on т 20. täht ja selle vaste eesti kirjas on t.


Е

Е (е) on kirillitsa täht. See on loodud kreeka tähestiku epsiloni eeskujul.

Ladina kirjas on sarnane täht e.

Vene tähestikus on е 6. täht ja selle vaste eesti kirjas on e või je.


Brian Schmidt

Brian P. Schmidt (sündinud 24. veebruaril 1967 Missoulas) on Austraalia astrofüüsik, kes koos Adam Riessi ja Saul Perlmutteriga sai 2011. aastal Nobeli füüsikaauhinna tõenduse eest, et Universumi paisumine mitte ei aeglustu, vaid kiireneb.

Riessi ja Perlmutteriga jagas ta ka 2006. aastal saadud Shaw' auhinda astronoomias.

Schmidt on Austraalia Riikliku Ülikooli asekantsler, Mount Stromlo observatooriumi astrofüüsik ning Austraalia Uuringunõukogu (Australian Research Council) laureaat. Ta on tuntud supernoovade uurijana.


Adam Riess

Adam Guy Riess (sündinud 16. detsembril 1969 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide astrofüüsik, kes koos Saul Perlmutteri ja Brian Schmidtiga sai 2011. aastal Nobeli füüsikaauhinna tõenduse eest, et universumi paisumine mitte ei aeglustu, vaid kiireneb.

Perlmutteri ja Schmidtiga jagas ta ka 2006. aastal saadud Shaw' auhinda astronoomias.

Riess töötab Johns Hopkinsi Ülikoolis ja Kosmoseteleskoobi Teadusinstituudis (Space Telescope Science Institute).

2008. aastal sai ta MacArthuri stipendiumi.


Sumi-e

Sumi-e (jaapani keeles 墨絵) ehk suibokuga (水墨画) on Jaapani tušimaali tehnika.

Algselt ühevärviline (must) maalimistehnika võeti üle Hiinast 14. sajandil. Tušimaali hiilgeaeg oli Kamakura (1185–1333) ja Muromachi (1333–1568) ajastul.


И

И (и, kursiivis И и) on kirillitsa täht.

Vene tähestikus on и 10. täht ja selle vaste eesti kirjas on i. Ukraina tähestikus on и 11. täht ja selle vaste eesti kirjas on õ.


Karl Feldveber

Karl August Feldveber (ka Feldweber; hiljem Tanner; 4. detsember 1897 Kaagjärve vald, Karula kihelkond, Võrumaa (praegu Valga maakond) – 14. november 1983 Glendale, California, USA) oli eesti mäeinsener.


Torneträsk

Torneträsk (põhjasaami Duortnosjávri, soome/meä Torniojärvi) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Kiruna vallas.

Torneträsk on suuruselt Rootsi seitsmes järv ning Skandinaavia suurim mägijärv. Järve pindala on 330 km², pikkus 69 km ja suurim laius 9,4 km. Ta asub liustikutekkelises nõos. Järve suurim sügavus on 168 m (Rootsi teine Hornavani järel), keskmine sügavus 51,8 m, ruumala 17,1 km³. Veetaseme kõrgus merepinnast on 341 m. Suuremad saared on Vuoresuolo (100 ha), Soahkesuolo (20 ha), Jiebrensullot (26 ha) ja Ábeskosuolu (20 ha).

Vesi on puhas, vetikate ja hõljumi kontsentratsioon on väga väike. Asudes kaugel tööstuspiirkondadest ja suurtest linnadest, on järv peaaegu reostusevaba. Suurim sissevoolav jõgi on Abiskojåkka, mis suubub lõuna poolt järve lääneossa. Valgala pindala on 3346 km². Järve kaguotsast voolab välja Tornio jõgi.

Jääkate püsib tavaliselt detsembrist juuni keskpaigani. Keskmine jäätekkimise aeg on 21. detsember, keskmine jäälagunemise aeg 13. juuni, järv on jääs keskmiselt 174 päeva aastas.

Järve edelakaldal asuvad Abisko rahvuspark ja UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Lapimaa piirkond. Piki edelakallast kulgevad Euroopa maantee E10 ning raudtee Malmbanan. Edelakalda läänepoolses osas asuvad Abisko küla koos lähedalasuva suure Abisko turismibaasiga ning väike suusakuurort Björkliden. Põhjakallas on looduse poolest suhteliselt puutumata, seal kehtib maastikusõidukite liikumiskeeld.

Torneträsk on populaarne kalastuspiirkond. Kevaditi, eriti nädalalõppudel, saabub Kirunast palju huvilisi jäält kala püüdma. Igal kevadel korraldatakse järve idaosas asuvas Stenbackenis Lapimaa meistrivõistlusi jääaluses kalapüügis (Lapplandsmästerskapet i pimpelfiske), millest võtab osa 1500 ja rohkemgi võistlejat.


X (Kylie Minogue)

"X" on Austraalia laulja Kylie Minogue'i kümnes stuudioalbum. See avaldati 26. novembril 2007. Albumilt on avaldatud singlid "2 Hearts", "Wow", "In My Arms", "All I See" ja "The One". Album ilmus aprillis 2008 Ameerika Ühendriikides.


TYPO3

TYPO3 on tasuta, avatud lähtekoodiga sisuhaldustarkvara ja arendusraamistik, mis on suunatud ärikasutajatele ja avaldatud üldise avaliku litsentsi all.

TYPO3 töötab mitmesugustes veebiserverites, näiteks Apache ja IIS, ning paljudel operatsioonisüsteemidel, näiteks Linux, Microsoft Windows, FreeBSD, Mac OS X ja OS/2.

TYPO3 esimese versiooni töötas 1997 välja Kasper Skårhøj. Tänapäeval arendab seda kaks töörühma. Hooldusrühma, milleks on tänapäeval versioonid 4.x, juhib Oliver Hader, ja arendusrühma, milleks on tänapäeval versioonid 5.x, juhib Robert Lemke.

TYPO3 jaoks on loodud rohkem kui 5000 rakendust. Need on kõik samuti GNU üldise avaliku litsentsi alusel allalaaditavad TYPO3 rakenduste andmeaidast (TYPO3 Extension Repository). Enamik neist on loodud kolmandate isikute poolt.

TYPO3 tarnitakse üksnes liideste, vahendite ja moodulite baaskomplektiga. TYPO3 suur vahendite valik saavutatakse allalaaditavate rakenduste abil. TYPO3 kasutab PHP 5.2 või uuemat ja relatsioonilisi andmebaase, mida toetab TYPO3 andmebaasi abstraktsioonikiht. Nende relatsiooniliste andmebaaside hulka kuuluvad MySQL, Oracle ja PostgreSQL, kuigi MySQL on ainus andmebaasisüsteem, mida kolmandate isikute loodud rakendused laialdaselt toetavad. Süsteemi suudab jooksutada iga veebiserver, millel on kaasaegne keskprotsessor ja vähemalt 256 MB muutmälu. Süsteemi tagakülge suudab kuvada iga kaasaegne brauser, mis toetab JavaScripti. TYPO3 tekitatud ja kasutajale suunatud sisu kuvamisele ei ole brauserite piiranguid.

TYPO3 abil defineeritakse andmete mitmesugused põhitüübid. Standardtüüpide hulka kuuluvad tekstid, pildid, tekstiga pildid, HTML, tabelid, videod ja loendid, aga neid on enamgi ja pluginate abil saab luua teisigi tüüpe. Kõige põhilisem tüüp on lehekülg, sest kõik, mida kasutajale näidatakse, peab asuma mingil leheküljel. Leheküljed on hierarhilised. Olemas on ka lehekülgede eritüübid, näiteks ümbersuunamised, mis kuvavad teiste lehekülgede sisu, mis lisavad teistele lehekülgedele päise ja välislingid.

Süsteem kasutab spetsiaalset konfiguratsioonikeelt TypoScripti. Selle abil juhendatakse süsteemi andmebaasidest andmeid sisse lugema, neid töötlema ja nende põhjal veebisisu tekitama. Tavaliselt kasutatakse TypoScripti koos mõne mallimootoriga, mille hulka kuuluvad Fluid, automaketemplate ja TemplaVoila, et luua ühe või mitme HTML-malli abil süsteemi väljundit.


Zinjibār

Zinjibār (araabia keeles زنجبار) on linn Jeemeni lõunarannikul, Abyāni kubernerkonna ja Zinjibāri ringkonna halduskeskus.

Linna geograafilised koordinaadid on . Ta asub Wādī Banā kaldal.

Zinjibār on ajalooliselt olnud kaubanduskeskus teel Kaug-Itta. Linn on mitu korda hävitatud ja uuesti üles ehitatud. Aastatel 1962–1967 oli Zinjibār Faḑlī sultanaadi pealinn.

Aastal 2004 elas linnas 19 879 inimest.

Aastal 2011 on linnas aset leidnud sõjalised kokkupõrked islami emiraadi välja kuulutanud mässuliste ja valitsusvägede vahel.


Varmo Pirk

Varmo Pirk (kuni 1936. aastani Valentin Birk; 12. oktoober 1913 Smolenski kubermang – 27. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.


Elvi Pirk

Elvi Pirk (sünninimi Elvi Ormus-Akman; 28. september 1921 Nõmme – 22. juuli 2005 Tallinn) oli eesti vabadusvõitleja ja gaidiliikumise tegelane.

Elvi Pirk õppis Hiiu algkoolis ja Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumis. Aastatel 1940–1941 töötas ta Nõmmel linna arveametnikuna, 1942 lasteaiakasvatajana Nõmmel ja Juurus.

Ta õppis aastatel 1943–1944 majandusteadust Tartu Ülikoolis ja seejärel lühikest aega Berliini ülikoolis.

23. septembril 1944. aastal osales ta koos taganevate Pitka-meestega Keila lahingus ning evakueeris seejärel rongi haavatutega Haapsallu. Sõja lõpus põgenes Elvi Pirk Saksamaa ja Taani kaudu Rootsi. Aastal 1946 tuli ta luurajana mootorpaadiga üle Läänemere Hiiumaale Haukka-grupile sideseansside koode tooma ning võeti tagasiteel Rootsi kinni. Seejärel viibis ta kuni 1955. aastani Vorkuta vangilaagris, kus töötas sapöörina.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist oli Elvi Pirk üks gaidiliikumise taaselustajaid. Ta oli Endiste Poliitvangide Seltsi Nõmme osakonna asutajaid ja juhte ning Nõmme Heakorra Seltsi aktiivne liige. E. Pirk oli Pääsküla küüditatute mälestusmärgi rajamise initsiaator (1991) ning tema ettepanekul hakati 2. veebruaril korraldama Tartu rahu mälestusteenistust EELK Nõmme Rahukirikus.


Tušš

Tušš on must vedelik, mida kasutatakse kirjutamiseks, trükkimiseks, joonistamiseks ja maalimiseks. Mustale tušile annab värvuse lambitahm, mis on segatud sideainega, näiteks kummiaraabikuga. Tänapäeval toodetakse ka värvilisi tušše.


Tobin Bell

Tobin Bell (sündinud Joseph H. Tobin, Jr.; 7. august 1942 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja.

Ta on ainus näitleja, kes on mänginud kõigis filmisarja "Saag" kaheksas filmis.


Kamakura ajastu

Kamakura ajastu (jaapani keeles 鎌倉時代, Kamakura jidai) on Jaapani ajaloo periood aastatest 1185 kuni 1333, kui võim kuulus Kamakura šogunaadile.

Aajastu algust määratletakse aastaga 1192, kui võimule tuli Kamakura šogun Minamoto no Yoritomo. Šogunaat lõppes aastal 1333, kui Nitta Yoshisada vallutas ja hävitas Kamakura linna

Kamakura ajastu märgib samuraide esiletõusu algust ning feodalismi kehtestamist Jaapanis.


Suur-Palkna järv

Suur-Palkna järv (läti k. Lielais Baltiņš) on järv Põhja-Lätis, Eesti lõunapiiri lähistel. Ühenduses Väike-Palkna järvega.

Kuulub Korneti järvestikku.


Berend von Wetter-Rosenthal

Berend Hermann Otto von Wetter-Rosenthal (venepäraselt Boris von Wetter-Rosenthal; 8. november 1874 Tallinn – 10. märts 1940 Wartheland) oli Eesti advokaat ning ettevõtja.

Ta õppis aastatel 1889–1894 Tallinnas Nikolai Gümnaasiumis. Õigusteadust õppis ta aastatel 1894–1899 Peterburi Ülikoolis ja aastatel 1898–1899 Berliini Ülikoolis.

Berend Hermann Otto von Wetter-Rosenthal oli Läänemaa Lihula ja Sipa, Oidermaa Karinõmme mõisa mõisnik.

Berend von Wetter-Rosenthal asus 1912. aastal Eestimaa Rüütelkonna teenistusse ja oli aastatel 1914–1918 Eestimaa Rüütelkonna kantselei I sekretär ja ka Eestimaa Maapäeva kreisisaadik. 1918. aastal küüditati ta eesti bolševike poolt koos juhtivate baltisaksa poliitikute ning teiste baltisakslastega Nõukogude Venemaale ning vabanes alles pärast Saksa-Vene Brest-Litovski rahulepingu sõlmimist 1919. aasta jaanuaris.

1919. aastal toimunud mõisate natsionaliseerimist Eesti valitsuse poolt jäeti B. von Wetter-Rosenthalile Oidermaa mõisasüdamik ning pärast Vabadussõja lõppu pidas B. von Wetter-Rosenthal talle kuuluvat Pärnumaa Mihkli kihelkonna Oidermaa mõisu ning tegutses ka aastatel 1925–1935 Tallinnas advokaadina.

B. von Wetter-Rosenthal oli Saksa Kultuuromavalitsuse asepresident ja asendusliikmena (Georg Rudolf Stackelbergi asemel) ka saksa elanikkonna saadik I Riigikogus 1923. aastal (10. jaanuarist 30. maini).

1935. aastal määrati ta AS Rotermanni Tehased direktoriks, oli ka Eesti suurimate kaubandusettevõtete hulka kuuluva AS Estaklandi aktsionär ja revisjonikomisjoni liige aastatel 1935–1939

1939. aastal asus Berend von Wetter-Rosenthal ümberasujana Saksamaale, Krughofi (praegu Kijaszkowo, Czernikowo valda, Toruńi maakonda, Kujawy-Pomorze vojevoodkonda Poolas), kuid suri juba järgmisel 1940. aastal. Ta on maetud Berliini.

Herman de Wetter oli tema poolvend.


Ursula Ratasepp

Ursula Ratasepp (kodanikunimi Ursula Oja; sündinud 17. juunil 1982) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2001. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ja jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis psühholoogia erialal. 2006. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22. lend). Samast aastast töötab Tallinna Linnateatris näitlejana.


Mahhatškala Anži

Mahhatškala Anži (vene keeles ФК "Анжи" Махачкала) on 1991. aastal Dagestani pealinnas Mahhatškalas asutatud Venemaa jalgpalliklubi.


Aggio Bachmann

Aggio Bachmann (õieti August Bachmann; 3. aprill 1897 Aaduhansu talu, Sooaluste küla, Järvakandi vald (praegu Kehtna vald), Harjumaa – 19. juuni 1923 Tartu) oli eesti lavastaja, näitleja ja teatrilooja.

Bachmann oli 1921.-1924. aastatel tegutsenud Hommikteatri asutaja. Lisaks lavastas ta näidendeid Raplas, Järvakandis ja Kalbus.

Noorelt surnud näitejuht on maetud Rapla kalmistule.


Sander Raus

Sander Raus (26. jaanuar 1939 – 29. november 1984) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1954 Räpina Aiandustehnikumi, aastal 1958 Tallinna Kultuurhariduskooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lennu).

Ta töötas aastatel 1961–1966 näitlejana Eesti Draamateatris ja aastatel 1966–1975 näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris.


UEA

East Anglia Ülikool (University of East Anglia) Amazonase Riiklik Ülikool (Universidade do Estado do Amazonas) Ülemaailmne Esperantoliit (Universala Esperanto-Asocio)


Helmut Vaag

Helmut Vaag (29. mai 1911 Juuru vald – 8. juuli 1978 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Vaag õppis aastatel 1927–1931 Tallinna Töölisteatri õppestuudios.

Aastatel 1931–1933 kuulus Tallinna Töölisteatri tantsurühma, töötas aastatel 1933–1940 Tallinna Töölisteatri näitlejana. Aastatel 1940–1951 ja 1961–1975 oli ta Tallinna Draamateatri näitleja.

Nukuteatri näitlejana töötas Vaag aastatel 1952–1953, aastatel 1952–1961 oli ta ENSV Riikliku Filharmoonia estraadinäitleja. Selle kõrvalt oli Helmut Vaag veel ka 1940–1951 Tallinna Draamateatri nukutrupi näitejuht, 1944–1947 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri lavastaja ning 1951–1961 Tallinna Pioneeride Palee teatri juht.


Craig Venter

John Craig Venter (sündinud 14. oktoobril 1946 Salt Lake Citys) on USA bioloog ja ettevõtja.

Tema silmapaistvaimad saavutused on võtmeisikuna osalemine esmakordses inimese genoomi järjestamises. 2010. aastal lõi tema töörühm esimese raku, mille genoom oli tehislikult kokku pandud. Seda nimetatakse ka maailma esimeseks tehisliku eluvormi loomiseks.


Mihkel Järvi

Mihkel Järvi (sündinud 3. augustil 1985 Tallinnas) on eesti pianist.

Ta alustas klaveriõpingud aastal 1992 Tallinna Muusikakeskkoolis Maigi Pakri klaveriklassis. Aastatel 1995–2002 õppis ta Soomes Lahti Päijät-Häme konservatooriumis Rauno Jussila käe all. 2004. aastast õppis ta Helsingis Sibeliuse Akadeemias Hamsa Jurise klaveriklassis ja 2009. aasta sügisest täiendas end Salzburgi Mozarteumis. Nüüd õpib magistriõppes Juhani Lagerspetzi klaveriklassis.

Mihkel Järvi on osalenud Matti Raekallio, Alexander Markovitchi, Lauri Väinmaa, Ivari Ilja, Kalle Randalu, Piero Rattalino ja Lazar Bermani meistrikursustel.

Ta on esinenud solistina Eestis, Soomes, Saksamaal, Hispaanias, Portugalis, Itaalias, Rumeenias, Tšehhis, Suurbritannias ja Leedus. Ta käis kammerorkestri Vivaldika klaverisolistina Šveitsi ringreisil (Bern, Zürich, Genf, Lausanne, Aarau).

Mihkel Järvi on võitnud auhindu Sally Westerdahli nimelisel konkursil. Aastal 1997 jagas pianist Leevi Madetoja nimelisel konkursil esimest kohta, 2000. aastal saavutas ta samal konkursil teise koha. Kevadel 2001 saavutas Mihkel koos oma õe Miina Järviga teise koha kammermuusikakonkursil Juvenalia Soomes. Sügisel 2001 osales Järvi Prahas toimunud rahvusvahelisel Carl Czerny nimelisel klaverikonkursil, kus pälvis žürii eripreemia.

Mihkel Järvi on ka rahvusvahelise festivali Lihula Muusikapäevad üks korraldajatest ning ühtlasi ansambli Järvi Instrumentalists liige.


Rudolf Nuude

Rudolf Nuude (25. juuni 1909 Oudova – 2. september 1980 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta mängis aastatel 1931–1937 Narva teatris "Võitleja". Lõpetas 1939. aastal Tallinna Töölisteatri õppestuudio ja mängis samas teatris kuni 1942. aastani. Aastatel 1936–1938 ja 1949–1968 oli Tallinna Draamateatri näitleja. Vahepeal töötas aastatel 1942–1949 Estonia Teatri näitlejana.

Rudolf Nuude mängis ka filmides.


Rein Mets

Rein Mets (1942–2011), eesti metallikunstnik Rein Mets (1957–2003), eesti pianist Rein Mets (1951–), eesti usutegelane ja tantsija


Arvi Hallik

Arvi Hallik (4. märts 1941 Märjamaa – 17. august 2014) oli eesti näitleja.

Arvi Hallik lõpetas 1961. aastal Kohila Keskkooli ja 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio.

Ta töötas aastatel 1961–1963 Tallinna Autoremonditehases. Pärast Tallinnfilmi õppestuudio lõpetamist töötas Arvi Hallik aastatel 1963–1998 Pärnus Endla teatris näitlejana. Seejärel kuni 2012. aastani töötas ta samas metallitöö meistrina ja mängis rollilepinguga. Aastatel 1963–1966 teenis ta sundaega Nõukogude armees.


Jaskametsa

Jaskametsa oli küla Tarakvere mõisapiirkonnas Torma kihelkonnas ajaloolisel Tartumaal. Tänapäeval jäävad kunagise küla maad Jõgeva valla territooriumile Jõgeva maakonnas.

Küla nimi pärineb seal asuvalt Jaska metsalt.


Rein Mets (kunstnik)

Rein Mets (10. märts 1942 Tallinn – 7. oktoober 2011) oli eesti metallikunstnik.

Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1966–1971 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas metallikunstnikuna.

Ta töötas aastatel 1960–1962 Hans Pöögelmanni nimelises Tallinna Elektrotehnika Tehases ja 1971–1981 kunstikombinaadis Ars.

1996. aastast oli ta Eesti Kunstiakadeemia ehte- ja sepakunsti õppejõud.


Feel the Vibe

"Feel the Vibe" on Jana Kase 2011. aastal ilmunud singel. Laulu "Feel the Vibe" autorid on Jana Kask, Vahur Kollom ja Tõnu Lindret. Singli tootis Microphone Records.


Samuli Leppiaho

Samuli Leppiaho (sündinud 2. juulil 1981 Rovaniemis) on Soome endine poksija.

Leppiaho võistles harrastajana kuni 2001. aastani. Ta osales kokku 145 kohtumisel, millest võitis 104 ja kaotas 41 kohtumist.

Leppiaho osales kaks korda Eesti-Soome maavõistlustel, kus 1999. aastal võitis ja 2000. aastal kaotas oma kohtumise.

Leppiaho poksis septembrist 2004 kuni oktoobrini 2007 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist ning võitis neist 9 (sh 1 nokaudiga) ja kaotas 5 kohtumist (sh 1 nokaudiga) ning 1 kohtumine jäi viiki.

Tema mänedžer oli endise tuntud poksija Olli Mäe poeg Pekka Mäki.


Kai Kauramäki

Kai Kauramäki (sündinud 4. juunil 1967 Poris) on Soome poksija.

Kauramäki osales harrastajana kokku 189 kohtumisel, millest võitis 154 ja kaotas 35 kohtumist.

Kauramäki oli kokku kahekordne Soome meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1991 ja 1995. Ta sai Soome meistrivõistlustel II koha II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1989 ja 1990 ning I keskkaalus (kuni 71 kg) 1994. aastal. Ta sai Soome meistrivõistlustel III koha II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1993 ja 1996.

Kauramäki osales ühe korra Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel ning kaotas oma kohtumise 1991. aastal. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 7. maailmameistrivõistlustel Tamperes 1993. aastal, kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 8. maailmameistrivõistlustel Berliinis 1995. aastal, kuid kaotas jälle oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Kauramäki jätkas aprillist 1998 poksimist elukutselisena. Ta on pidanud (seisuga 14. september 2013) kokku 37 kohtumist ning on võitnud neist 18 (neist 6 nokaudiga) ja kaotanud 19 kohtumist (neist 10 nokaudiga). Tema mänedžer on Jaakko Helminen.