Riiklik Vähiinstituut

Riiklik Vähiinstituut (inglise keeles National Cancer Institute, lühend NCI) on USA-s tegutsev riiklik uurimisasutus, mis kuulub Riikliku Tervishoiu Instituudi koosseisu.

Riiklik Vähiinstituut asutati sõltumatu uurimisasutusena 6. augustil 1937 Ameerika Ühendriikide Kongressi poolt National Cancer Institute Act 'iga ja see asub USA-s Bethesdas. Alates 1. juulist 1944 on Riiklik Vähiinstituut Ameerika Ühendriikide Kongressi poolt määratud Riikliku Tervishoiu Instituudi (NIH) koosseisu.

Riiklik Vähiinstituut koordineerib USA riiklikku vähiprogrammi, juhib ja toetab uurimistööd, väljaõpet ning informatsiooni levitamist mis on seotud vähihaiguse riskitegurite, põhjuste, preventsiooni, diagnoosimise ja võimaliku raviga ning vähihaigete elumusega.


Martin Paasoja

Martin Paasoja (sündinud 4. jaanuaril 1993 Kärdlas) on eesti elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast Hispaania esiliigaklubis Real Valladolid.

Eesti korvpallikoondisse kuuluv Paasoja on lisaks Eesti ja Hispaania klubidele mänginud ka Rumeenia ja Kreeka klubides.


Toila raudteejaam

Toila raudteejaam (kuni 1931. aastani Jõhvi raudteejaam) oli raudteejaam Ida-Virumaal Linna küla lähedal, praeguse Jõhvi linna territooriumil. Jaam asus Jõhvi raudteejaamast umbes 3,5 km Narva pool.

Seoses 1929. aastal avatud Jõhvi uue raudteejaamaga nimetati jaam 1931. aastal ümber Toilaks, kuigi raudteejaamast on Toila alevikuni umbes 8 km.


Eljo Kaldalu

Eljo Kaldalu (19. november 1920 Tartu – 4. august 2014 Tartu) oli eesti raamatukogundustegelane, aastatel 1951–1975 Tartu Linnaraamatukogu direktor.

Kaldalu lõpetas 1934. aastal Tartu Õpetajate Seminari Harjutuskooli, 1941 Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi ning 1967 Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogunduse ja bibliograafia erialal.

Aastatel 1944–1949 oli ta ELKNÜ Tartu Linnakomitee noorsoo- ja pioneeride osakonna juhataja.

32 aastat oli tema elu seotud Tartu Linnaraamatukoguga, 1949–1951 oli ta seal lugemissaali juhataja ja 1951–1975 direktor.

Kaldalu direktoriks oleku ajal avati teatmebibliograafia, rändfondi ja tehnikakirjanduse osakonnad, projekteeriti ja valmistati ette juurdeehitus, hangiti esimene raamatubuss, loodi raamatukogude nõukogu Jaan Eilarti juhtimisel, moodustati vanemate raamatute ostukomisjon, raamatukogule anti 1962. aastal eesrindliku raamatukogu nimetus.

Aastatel 1976–1985 töötas Kaldalu Tartu Struumatõrje Dispanseri raamatukoguhoidjana ning 1986–1992 oli ta Tartu Linnaraamatukogu rändfondiosakonna raamatukoguhoidja.


Kullamaa Püha Nikolause kirik

Kullamaa Püha Nikolause kirik on õigeusu kirik Läänemaal Kullamaa kihelkonnas Silla külas.

Kullamaa Püha Nikolause (vene k. Гольденбекская Николаевская цековь) historitsistlikus stiilis kirikule pandi nurgakivi 3. juunil 1907. Valminud kiriku pühitses 14. juunil 1908 püha imetegija Nikolause auks ülempreester Aleksander Leets (1870–1961). Kullamaa-Silla õigeusu koguduse jumalateenistused toimusid kirikus aastatel 1908–1957.

Kirikusse paigaldati värvitud puidust ikonostaas mõõtmetega 5,6 m, kõrgus ristini 3,47 m. Püha aujärg oli tammepuust. 1925. aastal remonditi pühakoda põhjalikult.

Kullamaa Püha Nikolause kirik suleti 1957. aastal liikmete mujale siirdumise tõttu.

Tänapäeval on kirik varemeis. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik on teinud kiriku ümbruses hooldusraiet ja kavatseb sinna paigaldada infotahvli.


Kiire parvlaev

Kiire parvlaev on alates 2007. aastast Tallinna–Helsingi liinile toodud parvlaevade tüüp. Need laevad mahutavad sama palju reisijaid ja lasti kui tavalised parvlaevad, kuid sõidavad mõnevõrra kiiremini. Kiired parvlaevad sõidavad kiirusega 25–27 sõlme, mis võimaldab reisi pikkust 2–2,5 tundi.

Kiire parvlaev ei ole IMO kiirlaevakonventsiooni kohaselt kiirlaev erinevalt aastani 2008 Tallinna–Helsingi liinil sõitnud populaarsetest kiirparvlaevadest. Kiirlaevu ei saanud jääklassi puudumise tõttu talvel kasutada ning neil olid ka lainetusest sõltuvad väljasõidupiirangud, mistõttu reederid töötasid välja sellise parvlaeva kontseptsiooni, mis oleks jääklassiga ja merekindel ning sõidaks piisavalt kiiresti.

Alates 2013. aastast on Tallinna–Helsingi liinil kiired parvlaevad kolmel reederil.


Pikk külgpilulane

Pikk külgpilulane (Lineus longissimus) on kärssuss perekonnast Lineus. Ta on pikimaid loomaliike Maal.

Pika külgpilulase geograafiline leviala hõlmab Lääne-Euroopa ja Põhja-Euroopa rannikuveealasid, sealhulgas Läänemere rannikut. Ta on madalvees elunev röövloom, kes lahkub meretõusu ajal oma varjupaigast saagijahile.

Kehakujult on ta tüüpiline kärssuss – pikk ja nöörikujuline. Tema keha pikkus on tavaliselt 5–15 meetrit, harvemini ulatub see kuni 30 meetrini. Mõned autorid kirjeldavad aga üksikuid isendeid pikkusega kuni 60 meetrit.

Pika külgpilulase keha läbimõõt on tavaliselt 5–10 millimeetrit.. Teistel andmetel võib Lineus longissimuse keha laius küündida koguni 10 sentimeetrini.


Komarivtsi (Bari rajoon)

Komarivtsi (ukraina keeles Комарівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Pindala on 3,92 km². Elanike arv on 1161.


Kärssusside loend

Siin on loetletud kärssusse.

Selles nimekirjas on kärssusside liigid ja teised -taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis Bioloogia mõisteid.

Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis: Eestis tavaline – kogu Eestis tavaline või sage Eestis kohati – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane Eestis haruldane – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud

__NOTOC__


Usinitsa tsässon

Usinitsa tsässon on tsässon Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Usinitsa külas (varemalt Suure-Usinitsa külas) Setomaa vallas.

Tsässon on pühitsetud Jumalaema kaitsmisele, mille püha tähistatakse siin 14. oktoobril (Juliuse ehk vana kalendri järgi 1. oktoobril).

Tsässon on ehitatud 1948. aastal ning see on taastatud 1989. aastal.


Krasnohorivka

Krasnogorivka on rajoonilise tähtsusega linn Ukrainas Donetski oblastis Marjinka rajoonis, 20,7 kilomeetri kaugusel Donetski keskusest läänes.

Krasnogorivka asutati XIX sajandi I poolel, linna õigused sai 1938. aastal.

Linna kõrgus merepinnast on 149 meetrit.

Krasnogorivkas elab 15 937 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Staromõhhailivka

Staromõhhailivka on alev Ukrainas Donetski oblastis Marjinka rajoonis, ligi paarikümne kilomeetri kaugusel Donetskist läänes.

Staromõhhailivka asutati 1747. aastal, alevi õigused sai 1938. aastal.

Staromõhhailivka kõrgus merepinnast on 176 meetrit. kõrgusel merepinnast.

2013. aasta 1 jaanuaril elas Staromõhhailivkas 5411 inimest.


Kilpmardikas

Kilpmardikas (Cassida) on perekond mardikalisi poilaste sugukonnast.

Eestis elab 14 selle perekonna liiki.


Marjinka

Marjinka (ukraina Мар'їнка) on rajoonilise tähtsusega linn Ukrainas Donetski oblastis, Marjinka rajooni halduskeskus. Linn asub 21,3 kilomeetri kaugusel Donetski kesklinnast lääneedelas ja piirneb Donetski Petrovski rajooniga.

Marjinka asutati 1844. aastal, linna õigused sai 1977. aastal.

Linna kõrgus merepinnast on 152 meetrit.

Marjinkas elab 9913 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Žyžma

Žyžma või Žõžma on jõgi Leedus ning Valgevenes, Gauja parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Жыжма, vene keeles Жижма (Žižma), leedu keeles aga Žižma.

Jõe pikkus on 82 km ja valgla on 584 km². Jõe lang on 0,8 m/km.

Žyžma algab Leedust Vilniuse maakonnast Šalčininkai rajoonist. Valgevene territooriumil läbib jõgi Hrodna oblasti Voranava, Lida ja Iŭje rajoone. Iŭje rajoonis suubub ta Gauja jõkke. Jõesängi on maaparandustööde käigus 27,4 kilomeetri ulatuses õgvendatud.

Jõe kaldal asub Hajciuniški küla.


Tõnu Kõiv

Tõnu Kõiv (sündinud 4. detsembril 1968 Rakveres) on endine Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1987 Rakvere 3. Keskkooli. Ta õppis Audentese ülikoolis ärijuhtimist.

Kõiv oli Eesti Konservatiivse Eesti Rahvaerakonna liige ja töötas Rahvaerakonna kantselei juhatajana, selle ühinemisel Mõõdukatega sai Rahvaerakonna Mõõdukad liikmeks, töötas 1999. aasta lõpust kuni 2003. aastani Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretärina.

Kuulus 1997–1999 ja 2002–2004 Rakvere linnavolikokku. Oli 1999–2003 IX Riigikogu liige (Rahvaerakond Mõõdukad). 2001. aastal oli Kõiv pärast Mihkel Pärnoja tagasiastumist üks majandusministri kandidaate.

Aastatel 2003–2010 töötas ASi Eesti Elektronpost tegevdirektorina.


Zuhres

Zuhres on rajoonilise tähtsusega linn Ukrainas Donetski oblastis, Hartsõzki linna haldusalas. Linn asub 34,8 km kaugusel Donetskist idas.

Zuhres asutati 1829. aastal, linna õigused sai 1938. aastal.

Krõnka jõe kallastel asuva linna kõrgus merepinnast on 141 meetrit.

2001. aastal elas linnas 19 859 inimest, 2013. aasta 1. jaanuaril 18 553 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Gauja (Nemunas)

Gauja on jõgi Leedus ning Valgevenes, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Гаўя (Haŭja, transkribeerituna Gavja), leedu keeles aga Gauja.

Jõe pikkus on 100 km ja valgla on 1680 km². Jõe langus on 74,7 m ja lang on 0.9 m/km.

Gauja jõgi algab Leedust Vilniuse maakonnast Šalčininkai rajoonist Ašmiany kõrgustikult. Leedu territooriumil voolab jõgi 32 kilomeetrit; seal suubub temasse ka esimene suurem lisajõgi Verseka. Edasi läbib Gauja Hrodna oblasti Iŭje rajooni, seal asub jõe kaldal ka Žamysłaŭl. Suurimaks lisajõeks on parempoolne lisajõgi Žyžma.


Farmakokineetika

Farmakokineetika (kreekakeelsetest sõnadest pharmakonon 'ravim' ja kinetikos 'liikumine, liikuma panemine') on farmakoloogia haru, mis uurib ravimite imendumise, jaotumise, biotransformatsiooni ja eritumisega seotud protsesse.


Kahealuseline graaf

Kahealuseline graaf (inglise keeles bipartite) on graaf, mille tipud jagunevad kahte hulka, kus servad esinevad ainult erinevatesse hulkadesse kuuluvate tippude vahel.

Kahealuselise graafi täiendis moodustavad need alused klikke.

Kahealuselised on näiteks Folkmani graaf ja Heawoodi graaf.

Kui kõik hulkadevahelised tipud on servadega ühendatud, siis kujutab see graaf endast bi-klikki.

Graaf võib olla ka kolme-, nelja- või n-aluseline. Alused võivad olla kas võrdse või erineva suurusega.


Hemorraagiline palavik

Hemorraagilised palavikud (ka hemorraagilised viiruspalavikud, viiruslikud hemorraagilised palavikud; ladina keeles ainsus febris haemorrhagica, mitmus febres virales haemorrhagicae; lühend VHF) on koondnimetus teatud palavikuga kulgevate viirushaiguste kohta.

Hemorraagilisi palavikke iseloomustavad väga suur nakatamisvõime, täppverevalumid, veresoonte kahjustumise tagajärjel tekkinud verejooksud, šokk ja suur suremus.

Hemorraagilise palavikuga kulgevate haiguste põhjustajateks peetakse, harilikult mitmete lülijalgsete või näriliste kaudu inimestele levitatavaid, sugukondadesse Arenaviridae, Bunyaviridae, Filoviridae, Flaviviridae ja Togaviridae liigitatud viiruseliike.

Hemorraagiliste palavike peiteaegades, nakkusteedes ja sümptomites ning ravis esineb varieeruvusi.


Bauņi mõis

Bauņi mõis (saksa keeles Bauenhof, läti keeles Bauņu muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas Bauņis.


Miussõnsk

Miussõnsk (kuni 1965. aastani Novo-Pavlivka, Novopavlivske) on rajoonilise tähtsusega linn Ukrainas Luhanski oblastis Krasnõi Lutši haldusalas, Miussi jõe kallastel.

Miussõnsk asutati 1887. aastal (Novo-Pavlivka nime all), alates 1938. aastast alev, linna õigused sai 1965. aastal.

2011. aasta 1. jaanuaril elas linnas 4999 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Ebola viirus

Ebola viirus avastati hemorraagilise palaviku epideemia ajal Ebola jõe äärses külas (Zaires) 1976. aastal.

2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia käivitanud ebolaviiruse alltüübil oli aprilli 2014 seisuga Ebola viirusega 98% homoloogia.

Juuni seisuga on ebolaepideemia põhjustajaks siiski ZEBOV.

Laboratooriumides paljundatud, töödeldavad ja säilitatavad Ebola viiruse tüved on klassifitseeritud bioloogiliste relvade 4. kategooriasse.


Tamara Keerd

Tamara Keerd (aastani 1958 Tamara Schmidt; 24. veebruar 1926 Konotop, Sumõ oblast – 22. aprill 2003 Tallinn) oli eesti lauatennisist ja sporditegelane.

Ta on õppinud Tallinna 1. Keskkoolis, lõpetas aastal 1945 Tallinna Sotsiaal- ja Kodundusinstituudi.

Ta asus lauatennist mängima Arvi Voltri juhendamisel. Ta oli aastal 1955 Nõukogude Liidu võistkondlikel meistrivõistlustel hõbemedali. Eesti meistrivõistlustel võitis ta naispaarismängus aastal 1952 (koos Valve Toomsaluga) kuldmedali; lisaks on ta võitnud kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali. Aastatel 1952 ja 1957 tuli ta võistkondlikult Eesti meistriks.

Ta töötas aastatel 1953–1968 Tallinna Masinatehases ja 1968–1970 Spordiseltsi Kalev Tallinna linnanõukogus spordiinstruktorina, 1973–1975 Lastestaadionil ja 1975–1979 Tallinna Oktoobri rajooni Laste ja Noorte Spordikoolis instruktori-treenerina.


Diskograafia (meditsiin)

Diskograafia ehk seljaröntgenuuring (ladina keeles discographia) on röntgenuuringu liik.

Seljaröntgenuuringu läbiviimiseks on vaja patsiendi lülivahekettasse kontrastainet süstida.


Haradzišča

Haradzišča (transkribeerituna Garadzištša) on alev Valgevenes Bresti oblastis Baranavičy rajoonis. Alev on Haradzišča külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles Horodyszcze. Alev asub Servači jõe kaldal.

Alevis on keskkool, muusikakool, laste spordikool ja internaatkool. Haradziščas tegutsevad ka kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Seal asub toiduainete tööstus, lisaks tegeletakse seal veel metsandusega.

Vaatamisväärsusteks on XVIII sajandil püstitatud katoliku kirik ja aastal 1764 ehitatud õigeusu (endine kreekakatoliku) kirik. Lisaks asub seal XIX sajandil ehitatud sünagoog. Alevi lähedal asub I maailmasõjas hukkunud saksa sõdurite surnuaed. Alevi piiril asub linnamägi, mida on peetud Leedu vanaks pealinnaks Vorutaks.


Kruhlõk

Kruhlõk, küla Ukrainas Donetski oblastis Šahtarski rajoonis Kruhlõk, küla Ukrainas Luhanski oblastis Lutuhõne rajoonis


Eduard Wöhrmann

Eduard Ludvig Wöhrmann (28. detsember 1863 Härjanurme – 25. september 1934 Tartu) oli eesti literaat.


Kruhlõk (Lutuhõne rajoon)

Kruhlõk on küla Ukrainas Luhanski oblastis Lutuhõne rajoonis, 31 km kaugusel Luhanskist lõunaedelas.

Kruhlõk asutati 1950. aastal.

Küla kõrgus merepinnast on 237 meetrit.

Kruhlõkis elab 660 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Šumõ

Šumõ on küla Ukrainas Donetski oblastis Toretski haldusalas.

2001. aasta 1. jaanuaril elas külas 95 inimest.

2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid valitsusvastaste relvaõudude üksused asula oma kontrolli alla.

5. augustil 2014 toimus küla lähistel relvastatud kokkupõrge valitsusvägede ja valitsusvastase relvajõudude vahel.


Paljastuhnur

Paljastuhnur (Heterocephalus glaber) on mullatuhnurlaste sugukonda kuuluv näriline, paljastuhnurlaste (Heterocephalinae) alamsugukonna ainus esindaja.

Oma väiksuse kohta elavad paljastuhnurid väga vanaks – ligi 30-aastaseks.

Paljastuhnur on peaaegu karvkatteta väike uruloom (tüvepikkusega 8–10 sentimeetrit ja kaaluga 30–35 grammi). Emasloom on suurem ja kaalub 50–80 grammi. Paljastuhnuri levila hõlmab Ida-Aafrika, eelkõige Lõuna-Etioopia, Keenia ja Somaalia savanne ja poolkõrbeid.

Tal on terav haistmine ja hästi arenenud kompimine; koon ja saba on kaetud tundlike vurrudega, mis muuhulgas võimaldavad tal kergesti liikuda läbi urukäikude nii edaspidi kui ka tagurpidi.

Eusotsiaalsete paljastuhnurite kolooniates paljuneb vaid üks emasloom ("kuninganna") ja tema paarilisena 2–3 isaslooma; ülejäänud isendid on steriilsed ja nad on spetsialiseerunud erinevatele töödele (elupaiga kaitse, käikude kaevamine, toiduotsimine). Koloonias elab kümneid (vahel sadu) isendeid.


Saarvahtra puiestee

Saarvahtra puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. Saarvahtra puiestee algab Kaskede puiesteelt, ristub Paplite puiesteega ning lõpeb Laagri asumi ja Pääsküla asumi piiril umbtänavana. Saarvahtra puiestee on peaaegu lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 400 meetri pikkune.

Saarvahtra puiestee sai nime 4. septembril 1970.


Biksēre

Biksēre on küla (lielciems) Lätis Madona piirkonnas, Sarkaņi valla keskus.

Asulas asub Biksēre mõisa (Libien) süda. Sinna jääb Biksēre bussipeatus. Lisaks on seal veel raamatukogu ja kultuurimaja «Kalnagravas». Biksēresse on püstitatud mälestusmärk rublale.

Looduskaitse all on Biksēre park, Biksēre lossi tamm, Biksēre Metsapargi kuusk ja Biksēre Metsapargi mänd. Biksēre muinaskalmed ehk Kalmemägi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Aastal 2015 oli külas 479 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 404.


Biksēre mõis

Biksēre mõis ehk Libe mõis (saksa keeles Libbien, läti keeles Biksēres muiža, ka Libes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas Biksēres. Biksēres asuv ja tänapäeval Biksēre mõisaks kutsutav kompleks on tegelikult endise Libe mõisa süda, tegelik Biksēre mõis asus sealt 2,5 kilomeetrit eemal.


Ma (jumalanna)

Ma on Väike-Aasia hellenite-eelne emajumalanna, looduse ja jumalate ema, maajumalanna ning sõja- ja võidujumalanna. Tema nime põhitähendus on 'ema'. Tal oli orgiastiline kultus nagu Kybelel.

Ma kultuse algne keskus oli Komana Kapadookias, kus nähtavasti teda kummardasid ka juba hetid. Ma kultus oli ka Komana Pontikas. Mõlemad kohad olid templiriigid, mida valitsesid kohalike kuningatega võrdväärsed ülempreestrid. Kõige tähtsam allikas Ma kultuse kohta on Strabon, kelle (kaheldavatel) andmetel oli kummaski kohas 6000 mõlemast soost templiteenrit (hieroduuli), kellest osa oli seotud templiprostitutsiooniga. Palverändureid kaugetest kohtadest ligi tõmmanud orgiastiline kultus, mis oli seotud relvatantsude ja enesevigastustega, oli kreeklastele võõrastav. Strabon samastas Ma'd kreeka Enyoga.

Kui roomlased Mithridatese sõdade ajal Ma kultusega tuttavaks said, samastasid nad teda sõjajumalanna Bellonaga, hiljem ka Virtusega. Just selle jumalanna vägivaldsus ja võidukus avaldasid suurt muljet Sullale.


Heli Kajo

Heli Kajo (sündinud 26. oktoobril 1983 Helsingis) on soome laulja ja laulukirjutaja. Heli Kajo vanemad on Juha Kajo ja Sirpa Kajo. Ta sai tuntuks 2010. aasta Eurovisiooni Soome eelvoorust. Ta osales looga "Annankadun kulmassa" ning sai finaalis 11 443 häält, kuid ei pääsenud superfinaali.

Pärast seda võistlust võttis Heliga ühendust Asko Kallonen ning pakkus talle plaadilepingut firmas Warner Music Finland. Laulja nõustus ning juba 2012. aasta mais ilmus Kajo debüütalbum "Elämäsi suloisin virhe".


Joachim Maass

Joachim Maass (11. september 1901 Hamburg – 15. oktoober 1972 New York) oli saksa kirjanik. Ka tema vend Edgar Maass oli kirjanik.

Maass töötas algul oma isa äris, 1924. aastast oli vabakutseline kirjanik, ajuti ka kutseline ajakirjanik. 1939. aastal emigreerus USA-sse, 1951–1954 elas Saksamaal (1952. aastast), kuid pöördus Ameerikasse tagasi, põhjendades seda hiljem sakslaste ükskõiksusega. Alates 1965. aastast oli ta töövõimetu.

Ta kirjutas põhiliselt romaane, kuid ka luulet, esseesid ja näidendeid. Tema kirjanduslik eeskuju oli Thomas Mann. Hermann Hesse kiitis tema raamatut "Die unwiderbringliche Zeit". Tema sõprade ja toetajate seas olid Victor Otto Stomps, Lothar Luft, Carl Zuckmayer, Martin Beheim-Schwarzbach, Stefan Zweig, Gottfried Bermann-Fischer ja Kurt Desch.


Pałanečka

Pałanečka (valgevene keeles Паланэчка, transkribeerituna Palanetška, poola keeles Połoneczka) on küla (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Baranavičy rajoonis Volna külanõukogus. Asulas on 664 elanikku (1998). Pałanečka asub merepinnast 154 meetri kõrgusel.

Pałanečkas on keskkool, raamatukogu, klubihoone. Asulas on katoliku kirik aastast 1899, vesiveski aastast 1819, suurim vaatamisväärsus on aga XVIII sajandist pärit Radziwillide loss.


2014. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

2014. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus olid 22. Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 12.–17. augustini Šveitsis Zürichis. Võistlused peeti Letzigrundi staadionil.

Võistlustel osales 1439 sportlast 50 riigist. Eestit esindas 26 sportlast.

Eesti sportlased võitsid kokku 2 hõbemedalit (Rasmus Mägi 400 m tõkkejooksus ja Gerd Kanter kettaheites).

Šveitsis oli varem toimunud ka 1954. aasta Euroopa meistrivõistlused.


Ebola jõgi

Ebola jõgi (ka Legbala jõgi) on jõgi Aafrikas Kongo Demokraatliku Vabariigi põhjaosas. Ebola jõgi on ligikaudu 200 km pikkune Kongo jõe lisajõgi.

Ebola järgi on nime saanud viiruseperekond Ebolavirus ja mitmed viiruseliigid (nt Ebola viirus) ja Ebola viirushaigus.


Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord

Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord (inglise keeles public health emergency of international concern, lühend PHEIC) on teatud erakorraline sündmus, näiteks haiguspuhang, mis võib levida ja ohustada teiste riikide elanikkonda haigusse nakatumisega, mis vajaks rahvusvaheliselt koordineeritud koostööd ja/või sekkumist.

Rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra väljakuulutamise otsustab Maailma Terviseorganisatsioon.

Esimene PHEIC kuulutati välja 25. aprillil 2009 seoses A(H1N1)2009 gripipandeemiaga, mille põhjustas seagripiviiruse globaalne levik.

Teine rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealane hädaolukord kuulutati välja mais 2014 seoses metsiku polioviiruse põhjustatud lastehalvatuse rahvusvahelise levikuga.

8. augustil 2014 kuulutati välja kolmas hädaolukord seoses Ebola viiruse puhanguga Lääne-Aafrikas.


Novaja Myš

Novaja Myš (valgevene keeles Новая Мыш, transkribeerituna Novaja Mõš, poola keeles Nowa Mysz) on küla (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Baranavičy rajoonis, Novaja Myši külanõukogu halduskeskus. Asulas on 1669 elanikku (2000). Novaja Myš asub merepinnast 188 meetri kõrgusel.

Küla asub Myšanka jõe kaldal ja on ilmselt selle järgi nime saanud. Jõe nime kohta on omakorda kaks versiooni, ühe järgi pärineb see sõnast мыш ('hiir), teise järgi pärineb see balti päritolu sõnast mašaz ('väike').

Novaja Myšis on põhikool ja muusikakool, tegutsevad raamatukogu ja kultuurimaja. Asulas on katoliku kirik aastast 1825, sünagoog ja õigeusu kirik aastast 1859. Teised vaatamisväärsused on XIX sajandil ehitatud vesiveski ja kõrts. Aastal 1996 püstitati külla mälestusmärk Jan Czeczotile. Novaja Myš on säilitanud XVI sajandist pärineva põhiplaani.


Briņģi

Briņģi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla kaguosas Briņģi järve kaldal. Briņģi jääb valla keskusest Inešist 4 kilomeetri kaugusele.

Asulas asub Briņģi mõisa (Brinkenhof) süda. Aastani 1938 asus seal Pāvīte valla keskus. Briņģi põhjapoolses osas asus varem majadegrupp, mis on eraldatud Čolēni külaks. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.

Aastal 2007 oli külas 27 elanikku.


Briņģi mõis

Briņģi mõis (saksa keeles Brinkenhof-Sustel, läti keeles Briņģu muiža, ka Susteles muiža ja Pāvītes muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Vecpiebalga kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Ineši vallas Briņģis.


Carnikava

Carnikava on küla (lielciems) Lätis Ādaži piirkonnas, Carnikava valla halduskeskus. Asub Koiva jõe suudmes. Asulas oli Carnikava mõisa süda.

Carnikavat on esimest korda mainitud aastal 1211. Asula nimi on liivi keeles Sarnikau, saksa keeles Koivemund, vana lätikeelne nimi on aga Sānkaule. Carnikavas on kool ja Carnikava raudteejaam, külas on ka valla raamatukogu. Sinna jäävad bussipeatused Strēlnieki, Pagrieziens uz Carnikavu, Nagaiņi, Carnikava (tirgus), Dārziņi Dārznieku iela, Zušu iela ja Carnikava.

Carnikavas peeti aastal 1880 II Läti laulupidu. Aastal 1933 sai asula raudteeühenduse Riiaga. XX sajandi alguses oli külas Ādaži valla keskus.

Osa külast asub Piejura maastikukaitsealal. Looduskaitse all on hõberemmelgas ümbermõõduga 6,7 meetrit, pihlakas ümbermõõduga 1,3 meetrit ja tammed ümbermõõtudega 4,3 ja 4,35 meetrit.

Carnikavas on elanud Christian Heinrich Pander.

Carnikavas asuval Teises maailmasõjas langenud sõdurite haual on mälestusmärk.

Aastal 2015 oli külas 4015 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 4689.


Carnikava mõis

Carnikava mõis (saksa keeles Zarnikau, läti keeles Carnikavas muiža, varem ka Mengdeni suguvõsa järgi Mengelasmuiža ja Gaujas-Meņģeļumuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Carnikava kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Carnikava piirkonnas Carnikavas. Mõisa peahoone oli XVIII sajandil üks uhkemaid Liivimaal.


Lorin Maazel

Lorin Varencove Maazel (6. märts 1930 Neuilly-sur-Seine, Prantsusmaa – 13. juuli 2014 Castleton, Rappahannocki maakond, Virginia) oli USA dirigent, viiuldaja ja helilooja, üks maailma tippdirigente.


Bokovo-Platove

Bokovo-Platove on alev Ukrainas Luhanski oblastis Antratsõti haldusalas.

Bokovo-Platove asutati 1796. aastal, alev alates 1938. aastast.

2011. aasta 1. jaanuaril elas asulas 2702 inimest.


Tammede puiestee

Tammede puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.

Tammede puiestee algab Kaskede puiesteelt ja ristub Paplite puiesteega. Lõpuosas pöördub Tammede puiestee täisnurkselt läände ja lõpeb Pärnade puiesteel. Tammede puiestee on põhiosas peaaegu lõuna-põhjasuunaline ja hiljem ida-läänesuunaline. Tänav on ligikaudu 510 meetri pikkune.

Tammede puiestee sai nime 4. septembril 1970.


Baranavičy rajoon

Baranavičy rajoon 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2202 km². 2009. aasta seisuga elas seal 41 902 inimest.

Halduskeskus on Baranavičy linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Rajooni koosseisu kuulub Haradzišča alev, lisaks asuvad seal Novaja Myši ja Pałanečka küla.

Rajooni suurim jõgi on Ščara. Teised tähtsamad jõed on Nemunase lisajõed Moŭčadź ja Servač ning Ščara lisajõgi Myšanka. Kõrgused on vahemikus 180–240 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht asub Zialonaja küla lähistel (267 m).

2009. aasta seisuga olid elanikest 86,91% valgevenelased, 5,21% venelased, 5,9% poolakad, 1,12% ukrainlased ja 0,86% oli teistest rahvustest. 81,61% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 16,59% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 64,79% elanikke, vene keelt aga 32,77%.


Hrustalne

Hrustalne on alev Ukrainas Luhanski oblastis Krasnõi Lutši haldusalas.

Hrustalne asutati 1784. aastal, alev alates 1938. aastast.

2011. aasta 1. jaanuaril elas alevis 1469 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Tammepärja tänav (Tallinn)

Tammepärja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tammepärja tänav algab Tammiku tänavalt, ristub Kadaka puiestee ja Roosi tänavaga ja lõpeb Särje tänaval. Tammepärja tänav on põhiosas enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 580 meetri pikkune.

Tammepärja tänav sai nime 13. novembril 1989. Enne seda oli tänav Pärja tänava osa. Tänav on saanud praeguse nime varasema nime ja lähedal asuva Tammiku tänava mõjul.


Bokovo-Hrustalne

Bokovo-Hrustalne on linn Ukrainas Luhanski oblastis Hrustalnõi haldusalas.

Miussi jõe kallastel asuv Vahruševe asutati 1954. aastal.

2011. aasta 1. jaanuaril elas linnas 12 197 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Tammiku tänav (Tallinn)

Tammiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tammiku tänav algab Särje tänavalt, ristub Roosi tänava, Kadaka puiestee, Õhtu tänava ja Tammepärja tänavaga ning lõpeb Toome puiesteel. Tammiku tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja ligi 500 meetri pikkune.


Roosi tänav (Tallinn)

Roosi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Roosi tänav algab Tammiku tänavalt ja lõpeb Tammepärja tänaval. Roosi tänav on lõunaedela-põhjakirdesuunaline ja ligikaudu 240 meetri pikkune.


Gabriel Bonnot de Mably

Gabriel Bonnot de Mably (14. märts 1709 Grenoble – 23. aprill 1785 Pariis) oli prantsuse filosoof ja ajaloolane, Étienne Bonnot de Condillaci vend.

Mably õppis jesuiitide juures Lyonis, sai Isle Barbe'i kiriku kanoonikuks ning oma onu Pierre Guérin de Tencini sekretäriks. Too saatis teda korduvalt diplomaatilistele missioonidele. Alates 1746. aastast pühendus ta vabale literaaditööle.

Aastal 1740 sai Jean-Jacques Rousseaust Mably vanema venna Jean Bonnot de Mably koduõpetaja. Mably ja tema sõprade ideed mõjutasid Rousseaud. Mablyst ja Rousseaust said eluaegsed sõbrad.


Mac (eesliide)

Mac ('poeg') on iiri ja šoti (gaeli) inglispärastatud perekonnanimede eesliide.

Sellele järgneb suure tähega nimi, mis on tavaliselt sugukonna esiisa nimi.

Vastavalt hääldusele esineb see eesliide mõnikord ka kujul Mc või M' .


Matsa

Matsa ehk hapnemata leib ehk hapendamata leib (heebrea keeles מצה) on õhuke leib, mida religioossed ja tavadest kinni pidavad juudid paasapühade ajal söövad. Matsat valmistatakse veest ja nisust, rukkist, odrast, kaerast või speltanisust ilma juuretiseta.


Lesta tänav

Lesta tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Lesta tänav algab Vabaõhumuuseumi teelt, ristub Suurevälja tänavaga ja kaks korda Selise tänavaga ning lõpeb seejärel umbtänavana. Lesta tänav on põhiosas kagu–loodesuunaline ja ligikaudu 530 meetri pikkune.

Tänava esialgne nimi oli alates 11. märtsist 1977 Lesta tee. Praeguse nime sai Lesta tänav 30. detsembril 1997. Tänav on saanud lesta kui kalaliigi järgi.


Kuksema mõisa kalmistu

Kuksema mõisa kalmistu on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kuksema külas Järva vallas Järva maakonnas.


Gekolased

Gekolased (Gekkonidae) on roomajate sugukond soomuseliste seltsi sisalikuliste alamseltsi gekoliste infraseltsist.


Friedrich Dickel

Friedrich Dickel (9. detsember 1913 Vohwinkel, tänapäeval Wuppertal – 22. oktoober 1993 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane ja sõjaväelane.


Myonycteris torquata

Myonycteris torquata on käsitiivaliste seltsi tiiburlaste sugukonda kuuluv imetaja.

Aprillis migreeruvad tiined emased metsast savannidesse ja pöörduvad metsa tagasi augustis-septembris, et sünnitada.

Myonycteris torquata on levinud Angolas, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Elevandiluurannikul, Ekvatoriaal-Guineas, Gabonis, Ghanas, Guineas, Libeerias, Nigeerias, Rwandas, Sierra Leones, Sudaanis, Togos ja Ugandas.

Myonycteris torquata, Epomops franqueti ja vasartiiburi vereseerumist on leitud Ebola viiruse vastaseid antikehi.

Osades riikides kuuluvad nad inimeste toiduvalikusse.


Karl Maron

Karl Maron (27. aprill 1903 Berliin – 2. veebruar 1975 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Maron õppis põhikooli lõpetamise järel masinalukksepaks. Saksamaa Kommunistlikku Parteisse astus ta 1926. aastal. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel emigreerus Karl Maron esialgu Taani ja sealt edasi Nõukogude Liitu, kus töötas Kominternis. Alates 1943. aastast tegutses ta Rahvuskomitee Vaba Saksamaa juhatuses ja oli ajakirja Freies Deutschland peatoimetaja. 30. aprillil 1945 pöördus ta Saksamaale tagasi. 1945. aasta mais sai ta Berliini aselinnapeaks, alates 1947. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei fraktsiooni juhataja Berliini Linnavolikogus, 1948. aastast linnanõunik Berliini Linnavalitsuses. Novembris 1949 sai Karl Maron ajalehe Neues Deutschland asetoimetajaks. 1950. aastal sai ta Saksa Rahvapolitsei peainspektoriks (juhatajaks). Alates 1954. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige.

1. juulist 1955 kuni 14. novembrini 1963 oli Karl Maron Saksa DV siseminister.

Aastatel 1964–1974 juhtis ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee juures asuvat Arvamusuuringute Instituuti.


Epomops franqueti

Epomops franqueti on käsitiivaliste seltsi tiiburlaste sugukonda kuuluv imetaja.

Need lendimetajad ei kasuta kajalokatsiooni.

Epomops franqueti on levinud Angolas, Beninis, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Elevandiluurannikul, Gabonis, Ghanas, Guineas, Nigeerias, Rwandas, Sudaanis, Tansaanias, Togol ja Ugandas ning võimalik, et ka Sambias.

Epomops franqueti, Myonycteris torquata ja vasartiiburi vereseerumist on leitud Ebola viiruse vastaseid antikehi.

Osades riikides kuuluvad nad inimeste toiduvalikusse.


Rjasne

Rjasne, küla Ukrainas Donetski oblastis Gorlivka haldusalas Rjasne, küla Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Solone rajoonis


Vasartiibur

Vasartiibur (Hypsignathus monstrosus) on käsitiivaliste seltsi tiiburlaste sugukonda kuuluv imetaja.

Need taimetoitlastest lendimetajad elavad valdavalt Kesk-Aafrikas.

Vasartiiburi, Epomops franqueti ja Myonycteris torquata vereseerumist on leitud Ebola viiruse vastaseid antikehi.


Rjasne (Gorlivka)

Rjasne on küla Ukrainas Donetski oblastis Gorlivka haldusalas, 36,1 km kaugusel Donetski keskusest põhjakirdes.

Rjasne kõrgus merepinnast on 222 meetrit..

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 9 inimest, kellest 6 märkisid emakeeleks ukraina ja 3 inimest vene keele.


Lachavičy

Lachavičy (Leedu keeles Liachavičai, poola keeles Lachowicze, transkribeerituna Ljahhavitšõ) on linn Valgevenes Bresti oblastis ning Lachavičy rajooni halduskeskus. Linna läbib raudteeliin Baranavičy-Łuniniec.

Linna nimi tuleneb ilmselt selle esimestest asukatest – poolakatest, keda valgevene keeles kutsuti ляхі. Samas on võimalik, et nimi pärineb hoopis Poola kaudu Valgevene aladele rännanud juutidelt, kelle murrakus samasugune sõna tähendas tatrasööjaid.

Linnas on kolm keskkooli, gümnaasium, põllumajanduslik kolledž ja laste spordikool. Lachavičys on ka kaks kultuurimaja ning kolm raamatukogu. Linna ajaleheks on «Ляхавіцкі веснік».

Tööstus on koondunud raudteejaama ümbruskonda. Lachavičys on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Linnas on neli ehitusettevõtet.

Suurem osa linna ajaloolistest vaatamisväärsustest on hävinud. Osalt on säilinud vanalinn, linnas on XIX sajandil ehitatud sünagoog ja katoliku kirik aastast 1909. Hävinud on mošee, kuus linna piiridesse jäänud mõisakompleksi, kaks vana kirikut ja kabel, samuti pole säilinud Lachavičy kindlus.


Bremen-Verden

Bremen-Verden, vormiliselt Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad (saksa Herzogtümer Bremen und Verden), olid kaks territooriumi ja Saksa-Rooma riigi otsesed vasallid, mis tekkisid ja saavutasid vahetult keisrile alluvuse aastal 1180. Esialgse põhiseaduse järgi olid need vürstlikud Bremeni peapiiskopkond ja Verdeni piiskopkond.

Aastal 1648 mõlemad vürstlikud piiskopkonnad ilmalikustati, mis tähendab, et nad muudeti põhiseaduslikult pärilikeks monarhiateks ja sealt alates valitseti nii Bremeni hertsogkonda kui ka Verdeni hertsogkonda alati personaalunioonis, esialgu Rootsi kuningate (Vasad ja (Pfalzi) Wittelsbachid) ning hiljem Hannoveri kuningate poolt.

Saksa-Rooma riigi lõpetamisega aastal 1806 kadus Bremen-Verdeni vahetult keisrile alluva lääni staatus; kuna need olid personaalunioonis naabruses asuva Hannoveri kuningriigiga, liidendati nad sinna.


Lachavičy rajoon

Lachavičy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1352 km². 2009. aasta seisuga elas seal 30 498 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Alchoŭcy, Hančary, Końki, Kryvošyni, Kuršynavičy, Nača, Navasiołki, Padleśsie, Śviacica, Žarabkovičy ja Vostraŭ külanõukogu. Halduskeskus on Lachavičy linn.

Rajooni suurim jõgi on Ščara. Teised tähtsamad jõed on Ščara lisajõed Myšanka ja Viedźma. Rajooni lõunaosa on soine, seal asuvad mitmed suured turbaväljad. Rajooni kõrgeim koht asub Sčastnavičy külas (253,3 meetrit), madalaim koht aga Tuchavičy külas (150,3 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 88,45% valgevenelased, 3,53% venelased, 6.46% poolakad ja 1,56% oli teistest rahvustest. 90,55% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 8,08% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 78,17% elanikke, vene keelt aga 17,64%.


Ingliste mõisa kalmistu

Ingliste mõisa kalmistu on kalmistu Juuru kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ingliste külas Kehtna vallas Rapla maakonnas.


Vessela Tarassivka

Vessela Tarassivka on küla Ukrainas Luhanski oblastis Lutugõne rajoonis, umbes 20 km kaugusel Luhanskist lääneedelas.

Vessela Tarassivka asutati 1918. aastal.

Vessela Tarassivka kõrgus merepinnast on 57 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 1368 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus

Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus (inglise keeles Centers for Disease Control and Prevention, lühend CDC) on Ameerika Ühendriikides tegutsev riiklik rahvatervise instituut, mis on Tervishoiu- ja Teenindusministeeriumi osa.

CDC ülesanneteks haiguste (sh nakkushaiguste, näiteks Ebola viirushaiguse) ennetamine ja kontroll ning kodanike teavitamine rahvatervisega seotust.

Keskus asutati 1. juulil 1946. Selle peakorter asub Georgia osariigis Atlantas.

Asutuse vanem nimetus on Haiguste Tõrje Keskus (Center for Disease Control).


Hemotsütoblast

Hemotsütoblast (inglise hemocytoblast) on paljudel selgroogsetel mesenhümaalse päritoluga pluripotentne tüvirakk.

Hemotsütoblastide areng, paljunemine, diferentseerumine, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Hemotsütoblastist võivad tänapäeval levinud teooria kohaselt areneda kõik vererakkude tüübid.

Hemotsütoblastide funktsioonid sarnanevad lümfotsüütide omadega. Täiskasvanutel paiknevad hemotsütoblastid punases luuüdis ja vähesel määral ka veres.

Inimestel võib hemotsütoblastist areneda 2 päevaga erütrotsüüt.


Siivertsi kalmistu

Siivertsi kalmistu on mitut endist kalmistut hõlmav roheala Sutthoffi linnaosas Narvas. Ta piirneb kirdes Jõesuu tänavaga, loodes Karjamaa tänavaga, edelas heitveepuhastusjaamaga ja lõunas elamupiirkonnaga. Siivertsi kalmistust kirdes Narva jõe kaldal on saksa-soome kalmistu.

Narva Linnavalitsuse korraldusega 18.02.2009 nr 171-k, asendati varasem kalmistu maaüksuse nimetuse Siivertsi vana kalmistu, Sutthoffi linnaosa nimetusega.


Katalüütiline tsükkel

Katalüütiline tsükkel on keemias mitmeastmelise katalüütilise reaktsiooni mehhanismi ringskeem alates lähteainetest kuni produktideni.

Katalüütiline tsükkel kujutatakse tavaliselt üksteisele järgnevate reaktsioonide jadana, mille esimeses staadiumis katalüsaator seondub reagendiga ja viimases staadiumis eraldub produkt ning regenereerub katalüsaator. Mõnel juhul tekib tegelik katalüsaator süsteemi lisatud eelkatalüsaatorist.

Reaktsiooniskeemid katalüütilise tsükli näol on enamasti kasutusel biokeemias ja metallorgaaniliste reaktsioonide kirjeldamisel.


Loodearmee ühishaud (Narva)

Loodearmee ühishaud on Narvas Siivertsi kalmistul asuv ühishaud.

Hauda on maetud Eesti Vabadussõjas osalenud Loodearmee sõdureid kui ka aastatel 1918-1919 bolševismi vastu võidelnud valgekaartlasi. Matmiskohta tähistas mälestusmärk.


Edise mõisa kalmistu

Edise mõisa kalmistu on endine kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Edise külas Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas. Kalmistu jääb Edise mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele edelasse.


Raamatukoer

Raamatukoer, ka lugemiskoer on väljaõppe saanud ehk professionaalne teraapiakoer, kes aitab innustada lugema neid lapsi, noori või täiskasvanuid, kellel on lugemisega seotud probleeme, näiteks hääldamisraskused. Sõbraliku kaaslasena suudab koer luua turvalise keskkonna, kus alles lugema õppivatel või näiteks düsleksia, autismi või lugemisraskuste all kannatavatel lastel on võimalik oma probleemidega tegeleda, tundmata end klassikaaslastega võrreldes alaväärsena või kartmata kannatamatute täiskasvanute pahameelt. Vastupidi – looma juuresolek vähendab lugemisest tingitud tõrget ja stressi ning julgustab. Lähtutakse teooriast, et kuna loom on tähelepanelik ega anna hinnanguid, siis tunneb laps ennast sõnade hääldamisel tekkivate raskustega maadeldes või lausete mõtet kokku pannes kindlamalt. Laps teab, et koer ei narri ega naera, vaid on toeks.

Teenus seisneb lühidalt selles, et lugeda soovija broneerib raamatukoeraga raamatukogus endale lugemisaja ja loeb umbes 15–30 minutit korraga. Lugeda võib kõike alates koomiksitest kuni romaanideni, lugeja omal soovil. Teenus on tasuta.

Eestis tegutsevad raamatukoerad alates 2013. aastast Tallinna Keskraamatukogus, vt ka artiklit Susist, ja alates 2014. aastast Tartu Linnaraamatukogus.


Grõvda

Hryŭda või Grõvda on jõgi Valgevenes Hrodna ning Bresti oblastis, Ščara vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Грыўда, vene keeles aga Гривда (Grivda).

Jõe pikkus on 85 km ja valgla on 1330 km². Jõe lang on 0,5 m/km.

Hryŭda jõgi algab Valgevenest Słonimi rajoonist Słonimi kõrgustikult. Algul voolab jõgi lõuna suunas, pöörates Bresti oblasti Ivacevičy rajoonis itta.

Suurim asula jõe kaldal on Ivatsevitšõ linn jõe keskjooksul.


Myšanka

Myšanka ehk Mõšanka on jõgi Valgevenes Bresti oblastis, Ščara jõe parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Мышанка, ka Міша (Miša).

Jõe pikkus on 109 km ja valgla on 930 km². Jõe langus on 84 meetrit ja lang on 0,7 m/km.

Myšanka jõgi algab Valgevenest Baranavičy rajoonist Navahradaki kõrgustikult. Baranavičy rajooni territooriumil on jõe sängi 16 kilomeetri ulatuses (kuni Novaja Myši külani) maaparandustöödega õgvendatud. Alamjooksul voolab Myšanka läbi Lachavičy rajooni. Suuri lisajõgesid Myšankal ei ole, tänapäeval toidavad seda põhiliselt kuivenduskraavid.

Lisaks Novaja Myšile on tänapäeval suuremaks asulaks jõe kaldal Baranavičy linn.

Valgevene luuletaja Jan Czeczot pühendas sellele jõele ballaadi "Myšanka".


Viedźma

Viedźma või Vedzma on jõgi Valgevenes Minski ja Bresti oblastis, Ščara jõe vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Ведзьма, ka Вядзьмянка (Viadźmianka või Vjadzmjanka), vene keeles aga Ведьма (Vedma).

Jõe pikkus on 35 km ja valgla on 267 km². Jõe lang on 0,8 m/km.

Viedźma jõgi algab Valgevenest Niasviži rajoonist. Lähtest alates on jõe sängi 9,6 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. Alamjooksul voolab Viedźma läbi Lachavičy rajooni, ka seal on jõe sängi 9,4 kilomeetri ulatuses (kuni Lachavičy linnani) õgvendatud.

Alamjooksul voolab Viedźma läbi Lachavičy linna.


Dzelzava

Dzelzava on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas, Dzelzava valla halduskeskus.

Asulas on Dzelzava mõisa (Selsau) süda. Lisaks on seal veel raamatukogu, kool ja internaatkool. Külla jääb Dzelzava bussipeatus.

Dzelzava kuulus kunagi Jersika vürstiriiki, hiljem allus küla Cesvaine piiskopilinnusele. Asula hakkas arenema peale Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee valmimist. Aastal 1941 küüditati Dzelzavast 40 peret (140 inimest).

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Dzelzava mõisakompleks (park ja loss).

Looduskaitse all on Dzelzava mõisa allee ja tammed ümbermõõtudega 4,17 meetrit, 4,34 meetrit, 4,12 meetrit, 4,05 meetrit ning neli meetrit.

Aastal 2015 oli külas 371 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 301.


Dzelzava mõis

Dzelzava mõis (saksa keeles Selsau, läti keeles Dzelzavas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Dzelzava vallas Dzelzavas.


Panteleimonivka

Panteleimonivka on alev Ukrainas Donetski oblastis Gorlivka haldusalas, 15 km kaugusel Gorlivkast lõunaedelas ja 32 km kaugusel Donetskist kirdes.

Panteleimonivka asutati 1876. aastal, alev alates 1938. aastast.

Panteleimonivka kõrgus merepinnast on 180 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 8031 inimest, 2013. aasta 1. jaanuaril 7878 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta aprillis, võtsid valitsusvastaste relvajõudude võitlejad asula oma kontrolli alla.

9. augustil sisenesid asulasse valitsusväed. 10. augustil heisati asula kohale Ukraina lipp.


Kivipere tänav

Kivipere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Tänav algab Vana-Rannamõisa teelt ning lõpeb ajaloolise Kivi talu õues.

Tänav tekkis Rannamõisa tee 8a ja 11 detailplaneeringu alusel. Tänava nimi on antud 2014. aastal Kivi talu järgi vastavalt Haabesti linnaosa tavale lisada tänavanimedes talu nimele -pere.


Vile tänav

Vile tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosa Luite asumis.

Vile tänav algab Luite tänavalt ja viib väiksemate korterelamute juurde. Tänav tekkis Luite 5 ja Luite 11 detailplaneeringu järgi juunis ning sai nime 6. augustil 2014.

Nimi on auruveduri teemaline sarjanimi ning antud temaatilise kokkukuuluvuse järgi Veduri tänava, Söe tänava, Vee tänava ja Auru tänava nimega, mis seostuvad Tallinn-Väikse raudteejaamaga.


Osmussaare kalmistu

Osmussaare kalmistu on Lääne-Nigula vallas Osmussaare külas asuv ajalooline kalmistu. Kalmistu aluse maa omanik on Lääne-Nigula vald, kuid kalmistu haldaja on Osmussaare Külaühing.

2014. aasta 6. märtsil tunnistati kalmistu koos Osmussaare kabeliga kultuurimälestiseks.


Loodearmee ühishaud

Eestis on mitu Loodearmee ühishauda: Loodearmee ühishaud asub Narvas Siivertsi kalmistul. Loodearmee ühishaud asus Tallinnas Kopli kalmistu kõrval, praegu on seal mälestustahvel. Loodearmee ühishaud asub Tapal, Tapa vanas vene surnuaias. Loodearmee ühishaud asus praeguse haldusjaotuse järgi Viru-Nigula vallas Kõrtsialuse külas


Põlva Muusikakool

Põlva Muusikakool on muusikakool Põlvas aadressil Võru tänav 1.

20. septembril 1967 alustas Põlvas tegevust Põlva Lastemuusikakool. Esialgu tegutses kool Põlva Keskkooli kolmes klassiruumis.

Alates 1990. aastast tegutseb muusikakool Põlva valla hallatava asutusena Põlva kesklinnas pargi ääres aadressil Võru tänav 1. Samas hoones asus varem Eestimaa Kommunistliku Partei Põlva Rajoonikomitee.

Muusikakooli rajaja ja kooli direktor aastatel 1967–2004 oli Ülle-Liis Sööt. 2004. aastast on direktor kooli vilistlane Ester Liblik.

Muusikakoolis on võimalik õppida 16 erialal (sealhulgas klaverit, keelpille, puhkpille, akordionit ja lõõtspilli), tegutsevad keelpilliorkester, noorte kapell ja vokaalansamblid.

2016. aastal tunnustas Haridus- ja Teadusministeerium Põlva Muusikakooli nimetusega "Parim huvikool 2016".


Garcinia kola

Garcinia kola on kluusialiste sugukonda gartsiinia perekonda kuuluv mitmeaastane puittaimeliik.

Kohalikud elanikud kasutavad Garcinia kola seemneid nii toiduks kui ka rahvameditsiinis ravimtaimena (hepatiidi, kõhulahtisuse ja hingamisteede haigussümptomite leevendamiseks, reuma korral jm).

Teadusuuringutes pole õnnestunud tõestada Garcinia kola ja selle komponentide inhibeerivat toimet Ebola viiruse osakestele.


Hosby vana kalmistu

Hosby vana kalmistu on Lääne-Nigula vallas Hosby külas asuv ajalooline kalmistu. Kalmistu aluse maa omanik ja haldaja on Noarootsi vald. Kalmistu on tunnistatud ajaloomälestiseks.

Kalmistul olev kõige vanem säilinud hauatähis on aastast 1827 pärinev ümarrist ja kõige uuem hauatähis on 1975. aastast pärinev raudrist. Aastast 1976 ei ole kalmistule enam maetud ja enamus haudasid on hooldamata. Kalmistu keskel asub suur kivirist, mille ühel pool on eestikeelne tsitaat Piiblist aastaarvuga 1854 ja teisel küljel rootsikeelne tsitaat.

Kalmistul on kokku inventariseeritud 541 risti – nendest kiviriste 330, raudriste 185, kiviplaate 17 ja puitriste 2. Andmed on olemas umbes 400 maetu kohta ning valla kodulehelt leiab ka kalmistu haudade registri.


Cielachany

Cielachany (ka Tseljahhanõ) on alev Valgevenes Bresti oblastis Ivacevičy rajoonis. Alev on Cielachany külanõukogu halduskeskus. Asula nimi on poola keeles Telechany. Nime saamise kohta on kaks varianti, ühe kohaselt on tegemist patronüümiga, teise kohaselt tuleb asula nimi väljendist «Цела хана» ehk "Khaani haud". Pärimuse kohaselt on asula juures asuvale künkale maetud Mongolite sõjakäigu ajal langenud tatarlaste khaan.

Alevis on keskkool, laste muusikakool ja internaatkool, lisaks asuvad seal veel kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Cieliachanys tegeletakse metsandusega ja töödeldakse puitu, seal on ka toiduainetetööstus. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1934, küngas, kuhu olevat maetud khaan, ja Ogiński kanal.


Surikaat

__NOTOC__

Surikaat (Suricata suricatta) on mangustlaste (Herpestidae) sugukonda kuuluv kiskjaline, surikaatide (Suricata) monotüüpse perekonna esindaja.

Surikaat on hõreda ja võrdlemisi sakris karvastikuga uruloom (tüvepikkusega 25–30 sentimeetrit ja kaaluga 700–750 grammi). Emasloom on isasest suurem. Surikaadi esijalgadel on pikad ja tugevad küünised. Surikaatide levila hõlmab Lõuna-Aafrikat, eelkõige Kalahari kõrbeala Angola, Namiibia, Botswana ja Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumil.

Surikaatidele on iseloomulik püstiasend. Sellises poosis seisavad nad tihti väljal, jälgides teraselt ümbrust ja vähimagi ohu korral annavad nad sellest valju häälitsusega märku ning kaovad ise lähima uruava kaudu maa alla. Vaatevälja suurendamiseks võivad nad ka lähedalasuva puu otsa ronida. Surikaadid on kotkaste ja šaakalite jaoks saakloomad.

Surikaadid toituvad enamasti oma uru lähedal putukatest, taimede sibulaist, väikestest madudest, maapinnal elavatest lindudest, mao- ja linnumunadest. Nad püüavad ka hiiri ja saavad jagu skorpionist.

Surikaadid on mangustlased ja seetõttu on neil osade uurijate arvates mürkide suhtes vastupanuvõime kõrgem kui paljudel teistel loomadel ja arvatakse, et mõne mürkmao mürgi suhtes võivad nad lausa osaliselt immuunsed olla. Tõenäoliselt on paljudel juhtudel, mil mürkmadu surikaatidega kohtub, tegemist nn kiskjalooma (madude) ahistamisega.

Siiski võib mürgisemat liiki skorpionide salvamine olla surikaadile surmav ning vaid osav ja välkkiire ümberkäimine skorpioniga, mille käigus surikaat esmalt hammustab ära skorpioni saba, ei lase sellel sündida.

Surikaadid elavad enamasti kolooniatena lauskmaal omakaabitud urgudes. Kiskjaliste seltsis teisi kolooniatena elavaid loomaliike ei ole. Koloonia koosneb kahest või kolmest peregrupist; isendeid on kokku umbes 20–30. Peregrupid konkureerivad omavahel territooriumi pärast. Vahel toimuvad territooriumi piirialadel gruppidevahelised võitlused. Kui üks peregrupp hõivab teise peregrupi uru, siis seal elutsevad pojad tavaliselt tapetakse.

Iga peregrupp koosneb tavaliselt ühest täiskasvanud paarist ja selle järglastest. Surikaatide peregrupis valitseb matriarhaat. Surikaatide eluiga on umbes 12–14 aastat. Teadaolev maksimaalne eluiga oli ühel konkreetsel isendil 20,6 aastat.

Surikaat on hästi taltsutatav ning seepärast peetakse Lõuna-Aafrikas kodudes näriliste ja madude eemalehoidmiseks koduloomana sageli surikaati.


Rumeenia veinid

Veinipiirkonnad paiknevad Rumeenias hajutatult üle terve riigi. Viinapuuaedade all on umbes 209 000 (2007) hektari jagu maad.

20. sajandil toodeti peamiselt magusaid veine, kuid peale raudse eesriide langemist keskendutakse pigem kvaliteetsetele ja kuivadele veinidele.


Ivan Macan

Ivan Macan (sündinud 29. juunil 1939 Svetojurski Vrhis, praegusel Pregrada haldusalal) on horvaadi filosoof ja teoloog.

Ta astus 1956 Jeesuse Seltsi, 1968 pühitseti preestriks, 1979 sai Innsbrucki ülikoolist doktorikraadi. Ta on olnud Zagrebi Jeesuse Seltsi Filosoofiateaduskonna (Filosoofia-Teoloogiainstituudi) ja Zagrebi ülikooli professor. Aastatel 1995–1998 oli ta Horvaadi Filosoofiaseltsi esimees.


Tomislav Macan

Tomislav Macan (26. juuli 1905 Dubac Dubrovniki lähedal – 31. märts 1971 Dubrovnik) oli horvaadi publitsist.

Ta töötas õpetajana, koolide inspektorina ja ametnikuna.

Macan avaldas ajalehtedes, ajakirjades ja kogumikes artikleid loodusest, etnograafiast ja kultuuriloost. Ajakirjas Priroda avaldas ta Martol Dubaci nime all keskkonnateemalisi artikleid.


Maamiilits

Maamiilits on sõjaajalooline termin irregulaarsete ajutise iseloomuga maakaitsevägede kohta.

Prantsuse keelest Ida- ja Põhja-Euroopa keeltesse laenatud mõiste milice omas 17.-18. sajandil hilisemast ja tänasest mõistest märksa laiemat sisu. Niisamuti tähendas land-milice mitte üksnes maamiilitsat, vaid laiemalt maal komplekteeritud väge. Nii ei olnud 1701. aastal Eesti- ja Liivimaal Karl XII korraldusel loodud eesti ja läti sõdurkonnaga loodud väed mitte maamiilits, vaid nekrutivõttude alusel regulaarsed sõjaväeosad ning mõiste "maamiilits" oleks nende kohta eksitav.

Oma kaasaegse mõiste omandas termin "maamiilits" üldisemalt 19. sajandi alguseks, näiteks 1806–1807 ja 1812. aasta maamiilits Balti kubermangudes.


Rooslepa kalmistu

Rooslepa kalmistu on Lääne-Nigula vallas Rooslepa külas asuv kalmistu. Kalmistualuse maa omanik ja haldaja on Lääne-Nigula vald. Kalmistu on tunnistatud ajaloomälestiseks.

Kalmistust on kasutusel ligikaudu kaks kolmandikku. 2004. aastal inventeeriti kalmistul umbes 1100 hauaplatsi. Valla kodulehelt leiab ka kalmistu haudade registri.


Tõde ja meetod

"Tõde ja meetod" ("Wahrheit und Methode") on filosoof Hans-Georg Gadameri peateos. Selle esmatrükk ilmus 1960.


Tšeljuskinets

Tšeljuskinets on alev Ukrainas Luhanski oblastis Lutugõne rajoonis, umbes 20 km kaugusel Luhanskist edelas.

Tšeljuskinets asutati 1930. aastal.

Asula kõrgus merepinnast on 161 meetrit.

2011. aasta 1. jaanuaril elas Tšeljuskinetsis 1151 inimest.


Sabivka

Sabivka on küla Ukrainas Luhanski oblastis Slovjanoserbski rajoonis, umbes 10 km kaugusel Luhanskist läänes.

Sabivka asutati XVIII sajandi alguses.

Luhani ja Bila kallastel asuva Sabivka kõrgus merepinnast on 59 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 1129 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia

2014. – 2015. aasta Lääne-Aafrika Ebola viirushaiguse epideemia all peetakse silmas 2014. aasta märtsis puhkenud inimeste viirushaigust, mille põhjustajaks on Ebola viirus. Haiguspuhang algas 2013. aasta detsembris Guineas ja kandus tõenäoliselt nakatunutega edasi Libeeriasse ja Sierra Leonesse.

Ebola kahtlusega patsiente oli ka Burkina Fasos, Beninis, Ghanas, Saudi Araabias ja Indias. Septembrikuus oli üksikuid Ebola viirushaigusse nakatumise juhtumeid tuvastatud veel Hispaanias ja USA-s. 2014. aasta oktoobris oli väiksem haiguspuhang tuvastatud Malis. Maailma Terviseorganisatsioon möönis ebolapuhangu leviku alahindamist ja pidas tõenäoliseks, et järgmisel kolmel kuul (2014. aasta oktoober kuni detsember) võib ebolahaigete arv ületada 20 000 piiri.

2014. aasta 22. detsembri seisuga olid Maailma Tervishoiuorganisatsioon ja vastavad valitsusasutused teatanud 19 374 haiguskahtlusega juhtumist ja 7533 surmast. Arvati, et pandeemia ajal Ebolasse surnud inimeste arv moodustab 46%.

2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia jätkus ka 2015. aastal. UNMEER-i 2. jaanuari raporti kohaselt on kolmes suurema levikuga riigis kokku 20 206 ebola haiguskahtlusega, võimaliku haiguskahtlusega ja kinnitatud ebola haigusjuhtumit ning 7905 ebolasse surnud inimest. Seisuga 7. jaanuar 2015 oli Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse andmetel registreeritud 21 121 haigusjuhtu, sh 13408 laboratoorselt kinnitatud juhtu ja 8304 surmajuhtu. Seisuga 11. märts 2015 on WHO andmetel registreeritud 24 282 Ebola viirushaiguse juhtu, neist 9976 lõppes surmaga.

Jaanuaris 2016 kuulutas WHO Libeeria ametlikult Ebola-vabaks. Kuna Guinea ja Sierra Leone oli juba eelmise aasta lõpus haigusvabadeks arvatud, siis sellega arvati Ebola viirushaiguse epideemia ametlikult lõppenuks. Samas ei välistatud võimalike uute juhtumite avastamist.


Georg Kirsberg

Georg Kirsberg (sündinud 28. juunil 1983 Tallinnas) on ettevõtja, publitsist ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitik.


Mats Ekman

Mats Ekman (1865 Ätsve (ka Ärtsve) talu, Noarootsi kihelkond – 1934 Riguldi) oli eestirootslasest luuletaja, keda tunti sünnitalu järgi ka nimega Ätsve Mats. Kirjanduses on talle viidatud kui "kodukandilaulikule", rootsi keeles bygdeskalden.


Vuhledar

Vuhledar on oblastilise alluvusega linn Ukrainas 2020. aastal moodustatud Volnovahha rajoonis Donetski oblasti lääneosas, 45,4 km kaugusel Donetskist edelas.

Vuhledar asutati 1964. aastal, linna õigused sai 1991. aastal.

Linna kõrgus merepinnast on 187 meetrit.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas linnas 17 518 inimest, 2014. aasta 1. veebruaril 15 336 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.


Esna mõisa kalmistu

Esna mõisa kalmistu on kalmistu Järva maakonnas Paide linnas Kodasema külas. Ajalooliselt asus kalmistu Järvamaal Peetri kihelkonnas.


Angéla Németh

Angéla Németh (18. veebruar 1946 Budapest – 5. august 2014 Budapest) oli Ungari kergejõustiklane, odaviskaja.

Németh võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel naiste odaviskevõistluse tulemusega 60,36. Aastatel 1968 ja 1969 nimetati ta Ungari aasta sportlaseks.


Alice Coachman

Alice Marie Coachman (9. november 1923 Albany, Georgia – 14. juuli 2014 Albany, Georgia) oli Ameerika Ühendriikide kõrgushüppaja.

1948. aasta suveolümpiamängudel Londonis võitis ta kuldmedali tulemusega 1,68 meetrit, mille alistas esimesel katsel, enne hõbemedali võitnud Dorothy Tyleri katset, kes alistas sama kõrguse. Nende tulemus oli ühtlasi olümpiarekord.

Alice Coachman oli esimene mustanahaline naisolümpiavõitja. Ta oli ka ainus Ameerika Ühendriikide naissportlane, kes võitis 1948. aasta olümpiamängude kergejõustikuvõistlustel kuldmedali.


Makarove

Makarove, küla Ukrainas Luhanski oblastis Makarove, küla Ukrainas Odessa oblastis Makarove, küla Ukrainas Harkivi oblastis


Võnnu uus loss

Võnnu uus loss (läti keeles Cēsu pilsmuiža, saksa keeles Schloß-Wenden) on loss Lätis Cēsise piirkonnas Cēsises.

Võnnu uus loss kerkis Võnnu komtuuride isiklikest maavaldustest välja kasvanud mõisa juurde. Pärast komtuuriameti kaotamist kuulusid need valdused algul ordumeistritele, seejärel oli tegemist aga riigimõisaga. 1747. aastal anti mõis krahv Aleksei Bestužev-Rjuminile, 1755. aastast oli selle omanik Gottlieb Johann von Wolff. 1777. aastal omandas linnuse koos seda ümbritseva alaga krahv Karl Eberhard von Sievers ning Sieversite omandusse jäi see kuni 1920. aasta maareformini.

Sieversid alustasid uue lossi rajamist 1783. aastal. Alguses korrastasid nad Võnnu ordulinnuse Lademacheri torni kaks korrust ja ehitasid selle juurde tellistest kahekorruselise hoone. Esimesel korrusel olid majandusruumid ja teenijate toad, teisel korrusel aga härraste eluruumid.

Carl Gustav von Sievers lasi hoone aastail 1820–1830 ümber ehitada, rajades klassitsistliku lossi. Fassaadi hakkasid ehtima rõdud ja sambad, aia poole avanev hoone külg oli aga biidermeierlike elementidega. Torni keldrikorrus ja esimene korrus ehitati laoruumideks, teisele korrusele rajati aga salong.

Aastail 1840–1850 ümberehitustööd jätkusid. Torn ehitati kõrgemaks ja lisati uusgooti stiilile omaseid elemente – kitsaid võlvitud kaari ja orvasid. Algselt oli torni kolmandal korrusel elutuba, hiljem aga rajati sinna raamatukogu, torni neljandale korrusele rajati aga galerii. Krahv Emmanuel von Sievers lisas lossile kaks verandat.

Pärast võõrandamist kuulus loss algul sõjaväele (nii Läti Vabariigi kui ka Natsi-Saksamaa vägedele). Nõukogude ajal rajati sinna algul 40 korteriga elamu, seejärel anti loss aga Cēsise muuseumile, mille valduses hoone on ka tänapäeval. Muuseum haldab ka lossi ümber asuvaid ordulinnuse varemeid.

Lossikompleksist on peale peahoone säilinud veel mitu kõrvalhoonet. Aidas on bowling'u-saal, tallis-tõllakuuris on Võnnu näitusehall. Kutsarimajas asub Vidzeme turismiassotsiatsioon.

1812. aastal rajati romantilises stiilis lossipark jalgteede, eksootiliste taimede ja veekogudega, milles peegelduvad lossivaremed. Tiikide pindala on 1,2 hektarit. Aastal 1845 rajati pargi juurde õigeusu kirik, osa pargist muudeti surnuaiaks.

Lossiga on seotud ka linna õllevabrik. Cēsises asub Läti vanim õlletehas Cēsu alus darītava, mis ehitati 1878. aastal krahv Sieversi residentsi juurde.


Trpimir Macan

Trpimir Macan (sündinud 20. augustil 1935 Dubrovnikis) on horvaadi ajaloolane.

Ta õppis Zagrebi ülikoolis ja Sarajevo ülikoolis, mille lõpetas 1959 diplomitööga "Dubrovački barabanti u XVI. stoljeću". Aastal 1971 kaitses Zagrebis doktoritöö "Život i rad Miha Klaića".

Ta töötas algul Metkovićis. 1965. aastast oli ta Zagrebis instituudi Leksikografski zavod Miroslav Krleža entsüklopeediate ja leksikonide toimetaja. Alates 1990. aastast Horvaadi biograafilise leksikoni ("Hrvatski biografski leksikon") peatoimetaja, 2003. aastast kogumiku "Biobibliographica" peatoimetaja, 2006. aastal läks pensionile.

Ta on kirjutanud ajaloouurimusi ja toimetanud väljaandeid.


Ma Yuan

Et lahendada pinge meditatiivsesse rahusse, kasutas ta "ühe nurga kompositsiooni" (邊角之景 biānjiǎo zhī jǐng).

Ma Yuani ja Xia Gui töödest sai alguse Ma-Xia koolkond. Ma Yuani tööd mõjutasid Zhe koolkonda ning Shūbuni ja Sesshūd.


Yo-Yo Ma

Yo-Yo Ma (hiina keeles 馬友友, Mǎ Yǒuyǒu; sündinud 7. oktoobril 1955 Pariisis) on hiina päritolu USA tšellist.

Imelapsena hakkas ta kontserte andma 6-aastaselt.


Mabinogion

"Mabinogion" on keskaegsete kõmri käsikirjade põhjal koostatud 11 jutust koosnev kogumik. Osa juttudest ulatub tagasi rauaaegsesse pärimusse.

Selle tõlkis inglise keelde Charlotte Guest, kes andis sellele praeguse pealkirja. Neli juttu moodustavad terviku, mille õige nimi on "Mabinogi".

Tsükkel sisaldub täies mahus Hergesti punases raamatus ja Rhydderchi valges raamatus.


Mabuse

Mabuse (ka Jan van Gossaert, Jan Gossaert, Jan Mabuse; (umbes 1478 – arvatavasti 1. oktoober 1532 Antwerpen) oli madalmaade kunstnik.

Ta tõi madalmaade kunsti Itaaliast cinquecento mõjulise romanismi.


Lottemaa

Lottemaa on Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Reiu külas asuv Heiki Ernitsa ja Janno Põldma loodud Lotte multifilmide tegelaskujude teemapark. See avati 25. juulil 2014.

See on Baltimaade suurim teemapark.

Lottemaal asub üle 100 atraktsiooni, leiumasina või mänguriista.


A-B-tüpoloogia

A-B-tüpoloogia on Meyer Friedmanii ja Ray Rosenmani väljatöötatud isiksuse tüpoloogia, mis on mõeldud eristama pärgarterite haigustele stressi tõttu alteid (A-tüüpi isiksus) ja mittealteid isiksusi (B-tüüpi isiksus).


A(H1N1)2009 gripipandeemia

A(H1N1)2009 gripipandeemia oli inimeste seagripi viiruse põhjustatud gripipandeemia, mis kestis jaanuaris 2009 kuni augustini 2010.

See oli Hispaania gripi järel teine pandeemia, mille põhjustas A-gripiviiruse H1N1 alamtüüp. Nimi pärines oletusest, et viirus on pärit sigadelt; uuemate uuringute andmetel on tegu neljakordse reassortantviirusega: ühe inimgripi-, ühe linnugripi- ja kahe seagripiviiruse kombineerumisel tekkinud uue viirustüübiga. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel hukkus pandeemias üle 18 000 inimese, kuid mõnede uuringute järgi võis nakatuda 0,7 kuni 1,4 miljardit ja surra 150 000 - 575 000 inimest.

Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse andmetel isoleeriti 21. aprillil 2009 Lõuna-Californias kahel respiratoorse nakkusega lapse proovidest uus viiruseliik.

Viirus pärines Mehhikost, Veracruzi osariigist. 25. aprillil 2009 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon uue gripipandeemiaga seoses välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra. Juuni algul kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) välja pandeemia.

Üldiselt oli gripp eluohtlik väikelastele, vanuritele ja nõrgenenud lümfoid(-immuun)süsteemiga inimestele. Lisaks arvati, et uus gripiviirus võis teatud juhtudel olla eluohtlik ka muidu tervetele inimestele, kutsudes esile ülitugeva immuunvastuse.


Järvakandi mõisa Taubede kalmistu

Järvakandi mõisa kalmistu on kalmistu Rapla kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valli külas Rapla vallas Rapla maakonnas.


Sutlepa kalmistu

Sutlepa kalmistu on kalmistu Lääne-Nigula vallas Sutlepa külas. Kalmistualuse maa omanik ja haldaja on Lääne-Nigula vald. Kalmistu on tunnistatud ajaloomälestiseks.

Kalmistu kasutusel oleva ala suurus on 0,33 hektarit ning see on piiratud müüriga. Kalmistu piiratud osa on tänaseks peaaegu kogu ulatuses kasutusel. 2003. aastal toimunud kalmistu inventeerimise järgi asus kalmistul ligikaudu 800 inventeeritud hauaplatsi. Valla veebilehel on ka kalmistu haudade register.


Luksi

Luksi (ka Luks, Luksküla, Luksiküla ja Lukeküla; rootsi Lukslagge, Lukslaggen; saksa Luxby) on tänapäevase Lääne-Nigula valla territooriumil asunud küla, mis nüüd moodustab osa Riguldi külast.

Esimesed andmed küla olemasolu kohta pärinevad 1790. aastast. Tõenäoliselt tekkis küla Riguldi külas olnud nime Lucas kandnud talu ümber paigutamisel. Aastal 1690 on mainitud sealseid talupoegi Luxe Hindrics ja Luxe Hans, kes ilmselt uude kohta elama asudes nime kaasa viisid. Eestikeelse nime aluseks on isikunimi Luks, mis on kujunenud eesnimest Lukas (esines perekonnanimena ka Kudanis, Kulanis ja Vanakülas). Rootsikeelse nime järelosas sisaldub veel eestirootsi sõna lagg (soomaa ja kuiva maa vaheline ääreala). Carl Russwurm teab küla nimega Lux, Luxgårdarna (gårdarna tähendab talud). Paul Johansenil esinevad variandid Lucks ja Luxby (by tähendab küla). 1798. aastast pärineval Mellini kaardil leiduvad Luksgardarna nime kandvad küla ja kõrts.

1959. aastal elas külas kaheksa elanikku ning 1970. aastal neli elanikku. Neil aastatel kuulus küla Tuksi külanõukogu koosseisu.


Ebola viirushaiguse epideemia

1976. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Sudaanis 1976. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Sairis 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Kongo Demokraatlikus Vabariigis jpt.


Avicii

Avicii (kodanikunimega Tim Bergling, sünninimega Tim Lidén, 8. september 1989 Stockholm – 20. aprill 2018 Masqat) oli rootsi DJ ja muusikaprodutsent.


Syn Cole

Syn Cole (kodanikunimega Rene Pais; sündinud 25. märtsil 1988 Pärnus) on DJ ja muusikaprodutsent.

Ta alustas rootsi artisti Avicii plaadifirma ning mänedžmendi all. Praeguseks on Syn Cole lugusid ja remikse kuulatud Spotifys ja Youtubes üle miljardi korra. Hiljem on ta muusikat välja andnud plaadifirmade Universal, Warner, Sony, NCS, Spinnin' Records ning Martin Garrix STMPD RCRDS alt. Ta on esinenud erinevatel festivalidel nagu näiteks Tomorrowland Belgias, Creamfields Inglismaal, EDC Las Vegases ning Ultra Music Festival Miamis. Lisaks mänginud klubides Ushuaia Ibiza, XS Las Vegas ning Exchange LA. Syn Cole on ametlikke tellimus-remikse tootnud artistele nagu näiteks Coldplay, Avicii, Martin Garrix, Ellie Goulding, Alan Walker, Charlie Puth, Ed Sheeran, Lauv, Clean Bandit, Miley Cyrus, P!nk, Katy Perry, Kygo, Zedd ja teised. Alates 2016. aastast võitnud Kuldne Plaat auhindu erinevates kategooriates, sealhulgas "Aasta Autor", "Aasta Raadiohitt" ning "Aasta Autor Internetis". Eesti Muusikaauhinnad 2021 "Aasta popartist" nominent. 2022. veebruaris andis Syn Cole väljaandele Eesti Ekspress oma esimese põhjaliku intervjuu kodumaal.

Esimeseks teoseks oli remiks Avicii singlile "Silhouettes", Spotifys on seda 2022. veebruari seisuga kuulatud üle 162 miljoni korra. Lisaks remiksis ta 2013. aastal ilmunud Avicii "Hey Brother" singlit.

Syn Cole esimene vokaalsingel "Miami 82" ilmus aastal 2013, millele omapoolse remiksi tegid ka Kygo ning Avicii. Lugu jõudis Billboard Club Play ning Billboard Dance edetabelites 11. kohale. Syn Cole lugusid ja remikse on korduvalt mängitud ka Inglismaa BBC Radio 1 eetris. Singlit "Miami 82" kasutati Sprite'i 2018. aasta telereklaami taustal, milles osalesid Blackpink liikmed. Lugu "Feel Good" avaldati UK plaadifirma NCS poolt aastal 2016. Sellest loost ilmus 2017. aastal Sony/RCA alt versioon "Got The Feeling", koostöös Pentatonix solisti Kirstin Maldonadoga. 2018. aastal ilmunud singel "Who You Are" jõudis Billboard Club Songs edetabelis neljandale kohale. Syn Cole vokaalsinglit "It's You" kasutati 2017. aastal ilmunud filmides "47 Meters Down" ning "Reality High".


Heimtali mõisa kalmistu

Heimtali mõisa kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vardi külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.


Haiyan

Haiyan võib tähendada mitut asja. Haiyan oli 2013. aasta taifuun Kagu-Aasias, mille tõttu hukkus Filipiinidel rohkem kui 6000 inimest. Haiyan on linn Hiinas Guangdongi provintsis. Haiyan on Hiina päritolu eesnimi.


Viru-Jaagupi kalmistu

Viru-Jaagupi kalmistu on kalmistu Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kannastiku külas.

Kalmistu haldaja on Vinni vallavalitsus. See on tunnistatud ajaloomälestisena muinsuskaitse all olevaks kalmistuks.

Esimesed matmised toimusid 18 sajandil. Säilinud on matmisraamatud 1907. aastast. Kalmistu värava autor on Kristjan Raud, värav valmis 1923. aastal. Kalmistul asub rahvusvahelise kuulsusega Vene meresõitja ja Antarktika-uurija, admirali, reisikirjaniku, Ferdinand von Wrangelli (1797–1870) haud ja Eesti iseseisvuse eest langenute mälestuseks püstitatud mälestusmärk – Viru-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas.


Patrice de Mac Mahon

Marie Esme Patrice Maurice, Mac Mahoni krahv, esimene Magenta hertsog (13. juuni 1808 Sully loss Autuni lähedal, Saône-et-Loire'i departemang – 17. oktoober 1893 La Forêt' loss Montcressoni lähedal, Loiret' departemang) oli Prantsusmaa väejuht ja riigitegelane, Prantsusmaa marssal, Prantsusmaa president 1873–1879.

Ta oli pärit 17. sajandil Prantsusmaale põgenenud iiri perekonnast.

Alates 1827. aastast oli ta sõjaväelane. Paistis silma Alžeerias ja Krimmi sõjas, kus tema juhtimisel vallutati 1855 Malahhovi kurgaan. Pärast võitu Austria keisririigi vägede üle Magenta lahingus Sardiinia sõjas ülendati ta Prantsusmaa marssaliks ja Magenta hertsogiks. Aastatel 1864–1870 oli ta Alžeeria kindralkuberner. Pärast kaotust Sedani lahingus Saksa-Prantsuse sõjas (Prantsuse-Preisi sõjas) võeti ta sõjavangi. Tema juhtimisel surusid Versailles' väed 1871 maha Pariisi Kommuuni.

Aastal 1873 sai ta ajutiseks presidendiks. Ta pooldas Bourbonide restauratsiooni. Aastal 1875 sai ta vabariikliku konstitutsiooni järgseks presidendiks.


Pierre Mac Orlan

Pierre Mac Orlan (õieti Pierre Dumarchey; 26. veebruar 1882 Péronne – 27. juuni 1970 Saint-Cyr-sur-Morin) oli prantsuse kirjanik.

Alates 1899. aastast elas boheemlasena Pariisis, kus ta maalis ja kirjutas laule, ning rändas hulkurina mitmel maal. Ta osales Esimeses maailmasõjas, sai 1916. aastal haavata, hiljem oli rindekorrespondent. Temast sai 1920. aastatel menukas kirjanik. 1924. aastast elas ta oma majas Saint-Cyr-sur Morinis.

Ta kirjutas luulet ja romaane, hiljem esseid ja muud.


Ignacije Macanović

Ignacije Macanović ( 29. jaanuar 1727 Trogir – 7. oktoober 1807 Trogir) oli horvaadi ehitusmeister.

Ta ehitas muu hulgas barokkstiilis Nerežišća kiriku Brači saarele ning tõstetava silla Trogiri ja Čiovo vahele.


Ivatsevitšõ

Ivatsevitšõ (valgevene omaladina variant Ivacevičy) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Ivacevičy rajooni halduskeskus. Leedu keeles Ivacevičai või Ivacevičiai, poola keeles Iwacewicze. Ivacevičy asub Hryŭda jõe kaldal, linna läbib raudteeliin Baranavičy–Brest.

Kohaliku legendi järgi pärineb linna nimi mehelt, kelle nimi oli Ivan Cevič (Іван Цэвіч). Ta olevat päästnud jahil tähtsa isanda elu ja saanud tasuks endale piirkonna, kuhu hiljem kerkis linn.

Linna piirides on neli keskkooli, muusikakool ja laste spordikool. Ivacevičys on ka kultuurimaja, kino ja kaks raamatukogu. Antakse välja ajalehte Газэта для Вас ja rajoonilehte Івацэвіцкі весьнік.

Ivacevičys on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Linnas on ka kergetööstuse ja masinaehituse ettevõtteid. Tegutseb ilmajaam.

Vaatamisväärsusteks on Struve kaare triangulatsioonipunkt ja Jundziłłide loss.


Ikšķile kihelkond

Ikšķile kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Uexküll; hiljem Ikšķile-Salaspilsi kihelkond (Kirchspiel Uexküll-Kircholm)) oli haldusüksus Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.


Hrvoje Macanović

Hrvoje Macanović (1. juuni 1904 Arbanasi, praegu Zadari haldusalas – 4. jaanuar 1980 Mali Lošinj) oli horvaadi ajakirjanik. Tema hüüdnimi oli Macan.

Noorpõlves võistles ta kergejõustikus, ujumises, sportvõimlemises ja veepallis. Ta õppis Zagrebi ülikoolis ehitust.

Ajakirjandusega hakkas tegelema 1923 Spliti väljaande Novi dob korrespondendina. 1926. aastal sai temast Zagrebi päevalehes Novosti horvaadi esimene kutseline spordiajakirjanik ja Zagrebi Raadio ajakirjanik (töötas seal 1941. aastani). 1936. aastast kuni selle lehe ilmumise lõpuni 1941 oli ta Novosti peatoimetaja. Ta tegi Horvaatia esimese raadio spordireportaaži (sõudmise meistrivõistlustelt Zagrebis Sava jõel 1929) ning oli esimene horvaadi reporter olümpiamängudel (1928. aasta suveolümpiamängud Amsterdamis). Hiljem oli ta reporter paljudel suve- ja taliolümpiamängudel.

Ta oli leksikoni "Leksikon Minerva" (1936) sporditoimetaja. Horvaatia Sõltumatu Riigi ajal oli tõlk.

Ta osales põrandaaluses organisatsioonis Jugoslavenski revolucionarni pokret Hrvata, 1943. aastal ta arreteeriti ning viidi Mauthauseni koonduslaagrisse, kuhu ta jäi sõja lõpuni.

Pärast sõda oli ta Zagrebis Kehakultuurikõrgkooli rektori kohusetäitja, töötas väljaandes Narodni sport ja mujal. 1950. aastast kuulus Zagrebi Raadio sporditoimetusse ja 1957. aastast oli Zagrebi Televisiooni reporter, kommentaator ja toimetaja.

Aastatel 1964–1972 oli ta entsüklopeedia "Enciklopedije fizičke kulture" (I–II, 1975–1977) peatoimetaja.


Mõroljubivka (Pištšanka rajoon)

Mõroljubivka (ukraina keeles Миролюбівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis. Elanike arv on 1402. Pindala on 2,068 km².


Demõdivka (Žmerõnka rajoon)

Demõdivka (ukraina keeles Демидівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 940. Pindala on 3,38 km².


Raikküla mõisa kalmistu

Raikküla mõisa kalmistu on kalmistu Rapla kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Raikküla külas Rapla vallas Rapla maakonnas.


Vanemuine (suurtükipaat)

Vanemuine oli Eesti merejõudude Peipsi Laevastiku Divisjoni lipulaev suurtükipaat. Kandis veel nimesid Issa, Imperator, President.

Ehitatud 1914. Uputati 1941 ja uuesti 1944. Pärast sõda tõsteti üles ja viidi Tartusse taastamise ootele, kuid lammutati 1953.


Biķernieki kihelkond

Biķernieki kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Bickern, läti keeles Biķernieku draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. See asus Riia linnasarases Daugava jõe paremal kaldal.


Pseudokuppel

Pseudokuppel on vormilt kuplit meenutav ruumi kattev ümar tarind, mis koosneb üksteise peale laotud ahenevatest kiviringidest.


Urotrakti infektsioon

Urotrakti infektsioon ehk kuseteede infektsioon (rahvusvaheline lühend UTI) on nakkus mõnes organismi urinaarsüsteemi osas. Mõned tuntumad neist on näiteks alumisi kuseteid haarav tsüstiit ja ülemises trakti osas paiknev püelonefriit, neeru ja tema karikate infektsioon.

Alumiste kuseteedede nakatumise korral on sümptomid valulik, sage ja tugeva eelneva pakitsusega urineerimine, kuid kõrgemal paikneva haiguse korral on lisaks neile palavik ja valu küljel. Vanematel ja väga noortel inimestel võivad sümptomid olla ebamäärased ja mittespetsiifilised. Peamine põhjustaja on Escherichia coli ning harva mõni teine bakter, viirus või seen.


Surmavusmäär

Surmavusmäär ehk letaalsus ehk surmavuskordaja ehk letaalsuskordaja ehk letaalsusrisk ehk fataalsuskordaja (inglise keeles case fatality rate ehk CFR) on koefitsient, millega väljendatakse elusorganismi surmaga lõppenud haigusjuhtude arvu haigestunute arvu suhtes. Surmavusmäära väljendatakse protsentides. Surmavusmäära arvutatakse eelkõige selliste haiguste korral, mille kulu ligikaudne aeg on teada (näiteks nakkushaigused).


Michael Amott

Michael Amott (sündinud 28. juunil 1969 Halmstadis) on Rootsi kitarrist, kes on mänginud mitmetes metal-bändides, nagu Arch Enemy, Carnage, Carcass ja Spiritual Beggars.

1988. aastal asutas Amott koos laulja Johan Liivaga death metali bändi Carnage'i, millega ta salvestas 1990. aastal ka bändi ainsaks jäänud albumi "Dark Recollections", kuid seejärel lõpetas Carnage tegevuse. Seejärel mängis Amott 1990–1993 Carcassis, mille 1993. aastal välja antud album "Heartwork" oli üheks alusepanijaks meloodilisele death metalile. Seejärel asutas Amott stoner metalit viljeleva bändi Spiritual Beggars ning 1996. aastal pani ta koos Liivaga aluse meloodilise death metali ansamblile Arch Enemy. 1997. aastal mängis Amott sisse ka Candlemassi aasta hiljem ilmunud albumi "Dactylis Glomerata" kitarrisoolod. Hiljem on Amott olnud ka mitme teise bändi külaliskitarrist, muuhulgas on tema soolosid kasutatud Kreatori albumil "Enemy of God" (2005).

Michael Amotti noorem vend on kitarrist Christopher Amott.


Kosava

Kosava on linn Valgevenes Bresti oblastis Ivacevičy rajoonis, Kosava külanõukogu halduskeskus. Poola keeles Kosów Poleski. Asula vana nimi on Kosaŭ (Косаў).

Nime päritolu kohta on mitu varianti. Üks seostab seda sõnaga «касы́»'' ehk "sularaha". Kohaliku legendi järgi pärineb linna nimi Kasa nimeliselt sepalt, kes tatarlaste sissetungi ajal rahvale relvi valmistas. Kohalikud, kes sõtta minnes sepalt relva tooma läksid, ütlesid, et lähevad Kasa poole, sellest olevat asula ka nime saanud. Teise loo järgi oli seal palju luhaheinamaid, nende niitmise järgi saanud nime ka asula.

Linna piirides on keskkool ja muusikakool. Kosavas on ka kultuurimaja ja raamatukogu. Tööstusest on linnas toiduainetetööstus, seal töödeldakse ka puitu.

Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1878 ja kaks õigeusu kirikut. Vanem on XVIII sajandist ja on endine kreekakatoliku kirik, teine ehitati aastal 1868. Linna piiri ääres on Mieračoŭščyna mõis, tähtsaim vaatamisväärsus on aga Kosava loss.


Mus setulosus

Mus setulosus on hiirlaste sugukonda hiire perekonda kuuluv näriline.

Mus setulosus'e levila asub Beninis, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Elevandiluurannikul, Ekvatoriaal-Guineas, Etioopias, Gabonis, Ghanas, Guineas, Keenias, Libeerias, Nigeerias, Sierra Leones, Sudaanis, Togos ja Ugandas.

Tema looduslikud elupaigad on lähistroopilised või troopilised kuivad metsad ja savannid.


Mieračoŭščyna mõis

Mieračoŭščyna mõis ehk Meratšovštšõna mõis on endine mõis Valgevenes Bresti oblastis Ivacevičy rajoonis, Kosava külanõukogus Kosava linna loodepiiri ääres Valgevene keeles on paiga nimeks Мерачоўшчына, ka Марачоўшчына, poola keeles aga Mereczowszczyzna.

Mieračoŭščyna mõisa mainitakse esimest korda aastal 1529, toona oli tegemist Kosavale alluva karjamõisaga. Koos Kosavaga vahetas omanikke ka Mieračoŭščyna, kuni see aastal 1733 Sapiehade valdusest Kościuszkodele läks. Aastal 1746 sündis mõisas hilisem Poola rahvuskangelane Tadeusz Kościuszko. Aastal 1764 suri Tadeusze isa ja tema naine müüs mõisa Kosava toonastele omanikele Flemingitele. Sellest ajast peale kadus Mieračoŭščyna mõis taas iseseisva üksusena ja eksisteeris Kosava karjamõisana.

Pusłowskid asusid mõisa hooneid taastama ja lõpetasid restaureerimistööd aastaks 1857. Ajal, mil Kosava kuulus Poolale, asus seal mälestusmärk. Mõisa peahoone, kus Tadeusz Kościuszko sündis, hävis Teise maailmasõja ajal (selle põletasid maha Nõukogude partisanid.

Aastal 2003 alustati USA saatkonna toetusel hoone taastamist, uus hoone valmis vanade fotode ja maalide põhjal. Aastast 2004 asub hoones muuseum.


Karihiirlased

Karihiirlased (Soricidae) on sugukond putuktoiduliste seltsis, imetajate klassist. Nad on maailmas väga laialdaselt levinud, asustades suurema osa Euraasia, Aafrika ja Põhja-Ameerika mandritest ning Lõuna-Ameerika põhjaosa.

Kuigi karihiirlased sarnanevad välimuselt hiirtega, ei ole nad hoolimata oma nimetusest närilistega lähedalt sugulased - putuktoiduliste seltsi liikmena on nende lähimad sugulased siillased ja mutlased.

Erinevalt närilistest on karihiirlased peamiselt karnivoorid, toitudes põhiliselt selgrootutest loomadest (sh putukatest, ämblikest ja teistest lülijalgsetest). Osad karihiirlased on poolveelise eluviisiga (näiteks vesimutt), leides oma toidu vette sukeldudes või veepinnalt. Oma väiksuse ja kiire ainevahetuse tõttu peavad karihiirlased ööpäevas tarbima oma kehakaaluga võrreldes kuni kolm korda rohkem toitu.

Mõned karihiirlased on mürgised, kuuludes sellega väheste mürgiste imetajaliikide hulka.


Karihiir

Karihiir (Sorex) on putuktoiduliste seltsi karihiirlaste sugukonda kuuluv imetajate perekond.

Perekonda kuulub umbes 70 liiki.


Audru mõisa kalmistu

Audru mõisa kalmistu on kalmistu Audru kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Audru alevikus Pärnu linnas Pärnu maakonnas.


Premier League'i hooaeg 2014–2015

Premier League'i hooaeg 2014–2015 oli Inglismaa Premier League'i 23. hooaeg. Hooaeg algas 16. augustil 2014 ja lõppes 24. mail 2015. Manchester City oli tiitlit kaitsev meister. Liiga meistriks tuli Londoni Chelsea.


Macau poolsaar

Macau poolsaar (hiina keeles 澳门半岛 / 澳門半島 (Aōmén Bàndǎo; kantoni hääldus Ou3 mun2 Bun3 dou2 portugali keeles Península de Macau) on poolsaar Hiina Rahvavabariigi Macau erihalduspiirkonnas Zhu Jiangi delta lääneosas Zhu Jiangi estuaari (idas) ja Xi Jiangi (läänes) vahel. Kirdes eraldab Macau poolsaart Guangdongi provintsist 200 m laiune maakitsus. Macau poolsaar ja Zhuhai Shi keskus paiknevad Zhongshani saarel (varem Xiangshani saar), mida ümbritsevad Zhuhai Shi harujõed.

Kuni 17. sajandini oli see 2,78 km² suurune saar. Zhu Jiangi muda akumuleerumise tõttu põhiliselt põhjaosas on see kasvanud ja muutunud poolsaareks.

Poolsaare pindala on 2010. aasta andmetel 9,3 km². 20. sajandi alguses oli poolsaare pindala 3,2 km². Pindala on muutunud nii: 1912: 3,4 km² 1936: 5,2 km² 1957: 5,5 km² 1986: 5,8 km² 1991: 6,5 km² 1996: 7,7 km² 1999: 7,8 km² 2000: 8,5 km² 2002: 8,5 km² 2003: 8,7 km² 2004: 8,8 km² 2005: 8,9 km²

Poolsaare pikkus (Portas do Cercost kirdes kuni Barrani (媽閣嘴) edelas) on 4 km, laius 1,8 km.

Keskmine kõrgus merepinnast on 50...75 m. Kõrgeim tipp on Guia mägi (松山, 93 m), millel on Guia kindlus. Algsel saarel on arvukalt teisigi järske mägesid. Jõemudast hiljuti tekkinud rannikualad on tasased.

Poolsaare lõunaosas on tehisjärved Sai Vani järv ja Nam Vani järv.

Poolsaarel on 388 600 elaniku (73,3% Macau rahvastikust), see on Macau kõige tihedamalt asustatud piirkond.

Poolsaarel paiknevad Macau põhilised haldusorganid.

Poolsaare kirdeotsas on värav Portas de Cerco, mille kõrval on Portas de Cerco piiripunkt, mille kaudu pääseb Mandri-Hiinasse. Lõunas ühendavad poolsaart Taipa saarega Amizade sild, Governador Nobre de Carvalho sild ja Sai Vani sild. Poolsaarel on Sisesadam (內港) läänes, kuhu portugallased olevat kõigepealt jõudnud, ja Välissadam (外港) idas. Idas on ka Hongkongi-Macau parvlaevaterminal.

Macau poolsaarele on koondunud suurem osa Macau tööstusest ja põhilised teenused.

Macau saarel elasid hiinlased juba 4000–6000 aastat tagasi. 13. sajandil asus sinna elama arvukalt hiinlasi. Mingi dünastia ajal asus Macaule arvukalt Guangzhou ja Fujiani kalureid, kellelt pärineb ka A-Má tempel. Portugallased saabusid 1554 või 1557. Nad rajasid Euroopa kaubakontori Hiinas ning rajasid linna Cidade do Santo Nome de Deus de Macau.

1999. aastal läks Macau üle Hiina Rahvavabariigile.

Macau vanalinn, mis asetseb tervikuna Macau poolsaarel, võeti 2005 UNESCO maailmapärandi nimistusse. Poolsaarel on Macau Teaduskeskus ja Kun Iam Tongi tempel.

Macau peamised kultuuriasutused on Macau territooriumil.


Blasius Hochgrewe monument

Blasius Hochgrewe monument ehk Marta tänava rist on Tallinnas Kesklinna linnaosa Kitseküla asumis Marta tänaval asuv Vene-Liivi sõja Jeruusalemma mäe lahingus langenud Tallinna kodaniku ja suurkaupmehe Blasius Hogreve mälestuseks püstitatud mälestusmärk.

Nelinurksest kivist postamendil asuv u 2,8 meetri kõrgune ja 1,5 meetri laiune paekivist rist Marta tänaval on pühendatud Tallinna kodanikule ja suurkaupmehele Blasius Hogrevele (ka Hoegreve, Hochgreve), kes hukkus seal 1560. aasta septembris.


Leo Päts

Leo Päts (10. juuni (vkj)/ 23. juuni 1903 Pärnu – 16. juuni 1988 Arlöv) oli eesti jurist.

Ta lõpetas 1921. aastal Tallinna Linna 1. Reaalkooli. Ta õppis aastail 1921–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Aastail 1927–1935 oli ta kohtuameti kandidaat, alates 1935. aastast Tallinna 5. jaoskonna kohtu-uurija.

1940. aastal põgenes ta Soome, 1944. aastal Rootsi. Tegeles seal põllumajandusega, avalikus elus ta ei osalenud.


Marina Silva

Maria Osmarina Marina Silva Vaz de Lima (sündinud 8. veebruaril 1958 Rio Brancos) on Brasiilia poliitik.

Ta kuulub Brasiilia Sotsialistlikku Parteisse.

1. jaanuarist 2003 kuni 15. maini 2008 oli ta keskkonnaminister.


Sylvisorex ollula

Sylvisorex ollula on karihiirlaste sugukonda kuuluv imetaja.

Sylvisorex ollula levila on Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Ekvatoriaal-Guineas, Gabonis ja Nigeerias.

Tema looduslikud elupaigad on lähistroopilised või troopilised niisked madalmaa metsad.


Kärde mõisa kalmistu

Kärde mõisa kalmistu on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kärde külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.


Hiina hamstri munasarjarakud

Hiina hamstri munasarjarakke (edaspidi CHO) kasutatakse mudelorganismidena bioloogilistes ja meditsiinilistes uuringutes. CHO rakud on enim kasutatavad imetajarakud, milles toodetakse terapeutilisi valke suures mahus. Nende rakkude abil on välja töötatud ja toodetud palju ravimeid, sealhulgas näiteks vähi ja viljatuse raviks.

Neid rakke eelistatakse teistele rakuliinidele seetõttu, et neil on võime toota õige konfiguratsiooniga rekombinantseid valke ning valke post-translatsioonil modifitseerida (näiteks glükosüleerides), mis on vajalik valgu töövõime ja stabiilsuse tagamiseks. Samuti on produkti saagis suur, kuni 10 g liitri kultuuri kohta.


Piņķi kihelkond

Piņķi kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Pinkenhof) oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Riia kreisis Riia linnasarases.


Groupama Arena

Groupama Arena (tuntud ka kui Ferencvárosi staadion) on mitmeotstarbeline staadion Ungari pealinnas Budapestis. Staadion mahutab 22 000 pealtvaatajat ja on jalgpalliklubi Ferencváros kodustaadion.


Väike-Salatsi kihelkond

Väike-Salatsi kihelkond ehk Mazsalaca kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Salisburg, läti keeles Mazsalacas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.


Umurga kihelkond

Umurga kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Ubbenorm, läti keeles Umurgas draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.


Kirsa

Kirsa (vene keeles кирза, inglise keeles kirza) on kunstnahast jalatsitüüp.

Pealismaterjal on mitmekihiline, välispind jäljendab seanahka.


Paraganglion

Paraganglionid (ladina keeles ains paraganglion; mitm paraganglia) on osadel selgroogsetel mitmete elundite läheduses asetsevad endokriinselt aktiivsed tuumaga rakkude kogumid, mis eritavad bioaktiivseid aineid (näiteks katehhoolamiine noradrenaliini ja dopamiini).

Paraganglionid osalevad nii autonoomse närvisüsteemi kui endokriinsüsteemi töös ja liigitatakse neuroendokriinsüsteemi elundite hulka.

Paraganglionid esinevad neerudes, neerupealistes, kusepõie seinas, eesnäärmes, südame juures jm.

Paraganglionid on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica-sse.

Paraganglionites võivad areneda kasvajad- paraganglioomid jt.

Paraganglionide süsteemi esmakirjeldajaks peetakse Alfred Kohni (1903).


Eduardo Campos

Eduardo Henrique Accioly Campos (10. august 1965 Recife, Pernambuco osariik – 13. august 2014 Santos, São Paulo osariik) oli Brasiilia ökonomist ja poliitik.

Ta lõpetas Pernambuco Föderaalse Ülikooli ökonomistina.

Ta oli aastatel 2004–2005 Brasiilia teadus- ja tehnoloogiaminister. Aastatel 2007–2014 oli ta Pernambuco osariigi kuberner. Lisaks oli ta aastast 2005 kuni surmani Brasiilia Sotsialistliku Partei president. Aastal 2014 kandideeris ta Brasiilia presidendivalimistel.

Eduardo Campos hukkus 13. augustil 2014 São Paulo osariigis Santoses lennuõnnetuse tagajärjel.


Volmari kihelkond

Volmari kihelkond ehk Valmiera kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Wolmar-Wolmarshof, varem Kirchspiel Wolmar, läti keeles Valmieras draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Volmari kreisis.


Mangaani sisaldav superoksiidi dismutaas

Mangaani sisaldav superoksiidi dismutaas (MnSOD), ka mitokondriaalne superoksiidi dismutaas ja superoksiidi dismutaas 2 (SOD₂), on ensüüm, mida leidub peamiselt mitokondrites. MnSOD eesmärgiks on muuta elektronide transpordi ahela kõrvalsaadusena tekkinud ülireaktiivsed hapniku radikaalid kahjutuks.


Noarootsi kalmistu

Noarootsi kalmistu on kalmistu Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hosby külas. Ajalooliselt jäi see Noarootsi kihelkonda.

Kalmistu on ajastutüüpiline hästisäilinud 18. ja 19. sajandist pärinevate hauatähiste ja jälgitavate piiridega kirikuaiaga ning on hooldatud järjepidevalt. Kalmistu aluse maa omanik on Noarootsi Püha Katariina kogudus ja seda haldab Lääne-Nigula vald.

Kokku 1,4 hektari suuruse kalmistu ligikaudu 0,2 hektari suurune vanem osa asub kiriku ümber. Kalmistust on kasutusel ligikaudu 3/4.

Kalmistu inventeeriti 2002. aastal ning kalmistul asub umbes 700 inventeeritud hauaplatsi. Valla kodulehelt leiab ka kalmistu haudade registri.


Kosava loss

Kosava loss on endine loss Valgevenes Bresti oblastis Ivacevičy rajoonis, Kosava külanõukogus Kosava linna loodepiiri ääres. Valgevene keeles on paiga nimeks Косаўскі замак.

Kosava loss oli Kosava valduste keskus, valdusi mainitakse esimest korda aastal 1529. Aastal 1764 liideti Kosavaga ka Mieračoŭščyna mõis ja see tegutses edasi Kosava karjamõisana.

Uusgooti stiilis lossi hakati ehitama aastal 1838, mil maade omanikuks olid Pusłowskid. Hoone ehitamise eestvedajaks oli krahv Wandalin Pusłowski. Kastuś Kalinoŭski ülestõusu tõttu konfiskeeriti loss Pusłowskitelt ja uuteks omanikeks said Trubetskoid, seejärel aga Oldenburgid.

Lossi arhitekt oli Franciszek Jaszczołd. Hoone oli üks esimesi uusgooti stiilis hooneid Valgevenes, hoone regulaarne põhiplaan annab veel märku klassitsismi mõjust, ka on klassitsismipärane domineeriv keskmine risaliit. Seest kaunistasid hoonet freskod ja stukist kaunistused. Lossis oli 132 tuba, selle 12 torni sümboliseerisid aasta kahtteist kuud.

Hoone juurde rajati uhke park, kus oli eeskuju võetud Itaalia renessanssperioodi aedadest. Pargiga liideti ka vana Mieračoŭščyna mõisa park.

Hoone sai Esimese maailmasõja ajal kannatada. Pärast taastamistöid sai sellest Poola võimu ajal administratiivhoone.

Aastail 1939–1941 oli hoone Punaarmee valduses. Teise maailmasõja ajal oli lossis kohalik geto. Sõja lõpus põles hoone maha. Tänapäeval on alustatud hoone taastamist.


Ivacevičy rajoon

Ivacevičy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2998 km². 2009. aasta seisuga elas seal 59 906 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940 Kosava rajoonina. 1965. aastast kannab rajoon Ivacevičy rajooni nime ja halduskeskuseks on Ivacevičy. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Abrova, Amialnaja, Bycieńi, Cielachany, Dabramysli, Damanava, Jahlevičy, Kosava, Koziki, Kvasievičy, Lubiščycy, Milejki, Padstaryńi, Rečki, Stajki, Sviataja Vola, Žytlini ja Volka külanõukogu.

Halduskeskus on Ivacevičy linn. Teised suuremad asulad on Kosava linn ja Cielachany alev.

Rajooni suurim jõgi on Ščara. Teine tähtsam jõgi on Ščara lisajõgi Hryŭda. Rajooni lõunaosa on soine, seal asuvad mitmed suured turbaväljad. Rajooni läbib Ogiński kanal, mis läbib ka rajooni suurimat, Vyhanaščanskaje järve.

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,43% valgevenelased, 3,67% venelased ja 1,9% oli teistest rahvustest. 76,47% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 22,67% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 48,28% elanikke, vene ja valgevene keelt aga 50,74%.


Sala kihelkond

Sala kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Holmhof) oli haldusüksus Riia linnasarases Riia kreisis Liivimaa kubermangus Lätimaal, Daugava jõe vasakul kaldal.

Kihelkond on saanud nime endiselt Sala mõisalt, kihelkonda kuulus ka Sala Johannese kirik.


System der Logik und Metaphysik

"System der Logik und Metaphysik oder Wissenschaftslehre. Lehrbuch für akademische Vorlesungen" ("Loogika ja metafüüsika süsteem ehk teadusõpetus. Õpik akadeemiliste loengute jaoks) on teos, milles Kuno Fischer esitas oma filosoofilise süsteemi.

Raamatu esmatrükk ilmus 1852 Stuttgardis. Fischer oli sellal Heidelbergi ülikooli dotsent. Teises, ümbertöötatud trükis 1869 modifitseeris Fischer oma hegeliaanlikku süsteemi Kantist lähtudes. Kolmas trükk ilmus 1909.


A Whiter Shade of Pale

"A Whiter Shade of Pale" on inglise ansambli Procol Harum debüütsingel. Singel anti välja 12. mail 1967. Singel on üks vähestest, mida on maailmas müüdud üle 10 miljoni eksemplari. Laulu autorid on Gary Brooker, Keith Reid ja Matthew Fisher.

Singel jõudis plaadimüügitabelites esikohale lisaks Suurbritanniale veel ka Iirimaal, Austraalias ja Prantsusmaal.

Ajakirja Rolling Stone koostatud kõigi aegade 500 parima laulu nimekirjas on laul 57. kohal. 2009. aasta seisuga oli laul viimase 75 aasta kokkuvõttes mängituim singel Ühendkuningriigi avalikes kohtades ja 2004. aastal viimase 70 aasta mängituim laul Suurbritannia ringhäälingus.

1977. aastal jagas laul koos Queeni hitiga "Bohemian Rhapsody" Suurbritannia aastate 1952–1977 parima popsingli nimetust.

Laulust on teada üle tuhande salvestatud kaverversiooni. Nii on laulust kaveri teinud näiteks Joe Cocker, Annie Lennox, Demis Roussos, Eric Clapton, Sarah Brightman, Willie Nelson, Jethro Tull, Michael Bolton, King Curtis, Percy Sledge, Fausto Papetti, Richard Clayderman, James Last, Londoni Sümfooniaorkester, The Everly Brothers, Doro, Engelbert Humperdinck, Ringo Starr, Justin Hayward, Puhdys ja Mantovani.

Eesti keeles on loo pealkirjaga "Valgemast valgem" salvestanud Tõnis Mägi ja Boris Lehtlaan.


Karl Johann Emanuel von Ungern-Sternberg

Karl Johann Emanuel von Ungern-Sternberg (23. jaanuar / 3. veebruar 1773 Paslepa mõis – 30. märts 1830 Pürksi mõis) oli Eestimaa maalikunstnik, vabahärra.

Aastal 1798 ostis ta Pürksi mõisa, kus ta 1830. aastal ka suri. Ta on maetud Hosby külas asuvale Noarootsi kalmistule.


Tartu Indiefest

Tartu Indiefest oli iga-aastane muusikafestival, mis toimus Tartus aastatel 2013–2017 mai eelviimasel nädalal ning keskendus alternatiivmuusikale.

Esimene festival toimus koostöös Tartu Muusikanädalaga aastal 2012. Järgmisel aastal toimus festival viiel päeval ja kahel laval. 2014. aastal toimus festival kuuel päeval ja neljal laval. Lisaks tihedale muusikaprogrammile pakuti publikule ka arutelusid ja filme.


Võhmuta mõisa kalmistu

Võhmuta mõisa kalmistu on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võhmuta külas Tapa vallas Lääne-Viru maakonnas.


Otto Winzer

Otto Winzer (3. aprill 1902 Berliin – 3. märts 1975 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Otto Winzer oli pärit töölisperekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta trükiladujaks ja töötas seejärel trükiladuja abilisena. 1919. aastal astus ta organisatsiooni Vaba Sotsialistlik Noorus ja hiljem Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Alates 1922. aastast oli Winzer juhtival kohal Kommunistlikus Noorteinternatsionaalis, 1925. aastast juhtis ta selle Viini allorganisatsiooni. Aastatel 1930–1934 tegutses ta Berliinis. 1934. aastal asus ta elama Prantsusmaale ja 1935. aastal Nõukogude Liitu, kus ta hiljem töötas raadiojaama Deutscher Volkssender toimetuses.

Pärast Teise maailmasõja lõppu pöördus Otto Winzer 1945. aasta aprillis Saksamaale tagasi. Aastatel 1945–1946 oli Berliini Linnavalitsuse rahvaharidusosakonna juhataja. Alates 1947. aastast töötas ta juhtivatel ametikohtadel Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitees. 1949. aasta algul sai ta ajalehe Neues Deutschland peatoimetaja asetäitjaks. 1949. aasta oktoobrist kuni 1956. aastani oli Winzer Saksa DV presidendi Wilhelm Piecki kantseleijuhataja. 1956. aasta augustist kuni 1959. aastani oli ta Saksa DV välisministri asetäitja. Aastatel 1959–1965 oli ta välisministeeriumi riigisekretär ja Saksa DV välisministri esimene asetäitja.

24. juunist 1965 kuni 20. jaanuarini 1975 oli Otto Winzer Saksa DV välisminister.


Sucre (täpsustus)

Sucre, Boliivia põhiseaduslik pealinn Sucre osariik, Venezuela osariik Sucre departemang, Colombia departemang Sucre (Sucre departemang), linn ja vald Sucre departemangus

Ecuadori sukre (hisp sucre), Ecuardori endine rahaühik


Kuklatagused näärmed

Kuklatagused näärmed (ka kuklatagused mürginäärmed, inglise keeles nuchal glands) on mitmete kahepaiksete ja madude nahas paiknevad juhadeta näärmed, mille sisaldised toimivad kiskjatele toksiinina.

Kuklataguste näärmete areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja histoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.


Uku (suurtükilaev)

Uku oli Eesti merejõudude Peipsi Laevastiku Divisjoni suurtükilaev.

Ehitati laevatehases Varkauses Soome Suurvürstiriigis, tellija oli Liivimaa Aurulaevade Selts. Lasti vette oktoobris 1912, alates 21. aprillist oli sõidukõlblik, nimeks pandi Delphin.

Algselt oli ta reisi-kaubalaev, tehes reise Emajõel ja Koosa järvele. Pärast Vabadussõda oli laev kasutusel riigilaevana siseveeteedel, oli meremärkide panija, vedurlaev jms.

Elas üle Teise maailmasõja, ehkki oli uputatud 1941. aastal Mustvee sadamas ja 1944. aastal Tartu sadamas. 1950. aastate lõpul ehitati ümber lõbusõidulaevaks, aurumasin asendati diiselmootoriga ning nimeks sai Turist.

Jäi 1960. aastate lõpul seisma Tartu sadamasse, tegutses ujuvhotellina. Alates 1978. aastast renditi erinevatele ettevõtetele (Tartu Vetelpäästejaam jt), kuid laeva eest korralikult hoolt kanda enam ei suudetud. Laeva vrakistunud kere oli aastaid poolpõlenuna Kalli järve rannavees seismas, kuid lõpuks lammutati ta 2013. aastal vanarauaks.


Egon Krenz

Egon Rudi Ernst Krenz (sündinud 19. märtsil 1937 Kolbergis (tänapäeval Kołobrzeg, Poola)) on endine Saksa DV poliitik ja riigitegelane.


Idina Menzel

Idina Menzel [id'iina menz'el] (sünninimi Idina Kim Mentzel; sündinud 30. mail 1971 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ning laulukirjutaja.

Menzel sai tuntuks Maureen Johnsoni rolliga Broadway muusikalis "Rent"; sama rolli mängis ta ka 2005. aastal valminud filmiversioonis. 2004. aastal võitis ta Tony parima muusikalinäitlejanna auhinna Elphaba rolli eest Broadway muusikalis "Wicked".

Menzel on tuntud ka Shelby Corcorani rolliga Fox Broadcasting Company teleseriaalis "Glee".

2013. aastal luges ta Elsa tegelaskuju teksti Disney animafilmis "Frozen" ("Lumekuninganna ja igavene talv").


Marvin Hamlisch

Marvin Frederick Hamlisch (2. juuni 1944 New York – 6. august 2012 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide helilooja ja dirigent. Ta on üks 12 inimesest, kes on võitnud nii Emmy, Grammy, Oscari kui ka Tony auhinna (kokku nn EGOT); üks 10 inimesest, kes on võitnud korraga kolm või rohkem Oscarit ning Richard Rodgersi kõrval teine inimene, kes on võitnud nii nimetatud neli auhinda kui ka Pulitzeri preemia. Samuti on Hamlisch võitnud kaks Kuldgloobust.