Sisemaataipan

Sisemaataipan (Oxyuranus microlepidotus) on Austraalias esinev mürkmadu, kes taksonoomiliselt on arvatud mürknastiklaste sugukonda. Teda peetakse maailma mürgiseimaks maoks. Ühe hammustusega eralduvast mürgist piisaks 100 inimese või 250 000 hiire tapmiseks. Korraga eralduv mürgikogus on keskmiselt 44 mg, kuid on leitud ka madusid, kellel see on 110 mg.

Mao mürgisus selgus alles 1975. aastal, kui püüti kinni elus madu.

Sisemaataipani keskmine pikkus on 1,8 m, kuid ta võib kasvada ka 2,5 m pikkuseks.

Madu elab Austraalia sisemaal Simpsoni kõrbes ja Suures Arteesiabasseinis.

Madu on väga arg ja varjatud eluviisiga.

Siiani ei ole teada sisemaataipani põhjustatud surmajuhtumeid.


Porto

Porto on linn Portugalis Douro jõe suudmes selle põhjakaldal.

Porto on elanike arvult riigi teine linn.

Linna nime järgi on saanud nime Douro orus valmistatav portvein.

Porto vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Linnas tegutseb jalgpallimeeskond FC Porto.


Taraz

Taraz on linn Kasahstanis, Žambõli oblasti keskus.

Taraz on Kasahstani vanim linn. 2001. aastal tähistati linna 2000. aastapäeva.

1936–1938 oli linna nimi Mirzojan ja 1938–1997 Žambõl (venepäraselt Džambul).


Glåma

Glåma ehk Glomma on Norra pikim jõgi. Jõe pikkus on 604 km.

Glåma saab alguse Trøndelagi maakonnast Rørosi lähedalt ja suubub Fredrikstadis Oslo fjordi.

Jõe valgala on 42 441 km², millest 422 km² asub Rootsis.

Jõgi läbib metsarikkaid piirkondi ja on juba ajalooliselt Norra üks juhtivamaid jõgesid palgiparvetamisel.

Juba sajandeid on Glomma jõge kasutatud transporditeena ja vee-energia saamiseks.

Jõel on Euroopa suurim sisemaa delta.


Gaston Planté

Gaston Planté (22. aprill 1834 Orthez, Prantsusmaa – 21. mai 1889 Bellevue, Pariisi lähedal) oli prantsuse füüsik, kes leiutas pliiaku.

Aastal 1854 hakkas tööle õppejõuna Pariisi kunsti- ja käsitöö koolis. Uuris elektrinähtusi õhus, tegeles töödega kõrgepingenähtuste vallas.

1855. aastal avastas ta Pariisi lähedalt lennuvõimetu linnu fossiili, mis sai tema järgi nimeks Gastornis parisiensis.

Leiutas 1859. aastal esimese laiadesse massidesse jõudnud elektrivoolu salvestamise seadme, pliiaku.

1860. aastal sai Polütehnilise Assotsiatsiooni professoriks. 1881. aastal kasutas pliiakut jalgratta- ja paadiajami vooluallikatena.

1882. aastal võeti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Aastal 1989 hakkas Bulgaaria Teaduste Akadeemia välja andma temanimelist medalit teadlastele, kes on arendanud või leiutanud uusi viise elektri salvestamiseks.


Pikkusplaat

Pikkusplaat on vahend pikkusühiku säilitamiseks ning pikkuse mõõtmiseks. Pikkusplaadid valmistatakse karastatud terasest. Pikkusplaatidega kontrollitakse mõõteriistade näitu, gradueeritakse skaalasid, seadistatakse mõõtevahendeid ja tööpinke. Neid kasutatakse täpseteks märkimistöödeks, kuid ka detailide otseseks mõõtmiseks. Pikkusplaatide mõõtmed on normeeritud ning neid tarnitakse komplektina.


Skaala

Skaala (ladina keeles scalae, 'trepp') ehk astmik on entiteedi mõõtmise ja hindamise vahend, mille abil on võimalik järjestada entiteedi suuruste kas kvalitatiivseid või kvantitatiivseid väärtusi.

Täppisteadustes mõistetakse skaalat eelkõige entiteedi suuruse kvantitatiivse mõõtmise vahendina. Täppisteaduslik skaala on mõõteastmik, mille järgi määratakse mingi suuruse arvväärtus.

Statistilisi meetodeid kasutavates humanitaarteadustes on skaala mõistet laiendatud. Näiteks empiirilise uurimistöö puhul lähtutakse põhimõttest, et vaadeldavatele entiteetidele (asjadele, isikutele, teostele, omadustele, protsessidele jne) võib olla omane see, et sõltumata vaatlemise tingimustest võivad nende tegelikud omadused ja mõõtmistulemused erineda.

Skaala võib eksisteerida füüsilisel või abstraktsel kujul. Füüsilisi skaalasid kasutatakse mõõteriistades, mille puhul skaala näeb välja mingi kindla seaduspärasuse ehk skaalafunktsiooni (näiteks lineaarse, geomeetrilise, logaritmilise funktsiooni) alusel lõikudeks jaotatud joone, diagrammi või muu graafilise kujundina.

Tavaliselt on mõõteriista skaala piki skaala joont (näiteks ringjoone kaart) kulgevate märkide (ristkriipsude, punktide) rida, mis moodustavad mõõtühikute kordsetele väärtustele vastava järjestikuste arvude rea (näiteks 0 ...100). Vähemalt osa juurde nendest on lisatud ka neile vastavad numbrilised väärtused. Need võivad olla kas mõõdetava suuruse ühikutes või skaala suhtelistes ühikutes (nn. protsentskaala, näiteks protsentides skaala nominaalväärtusest). Viimasel juhul tuleb mõõdetava suuruse väärtus määrata skaalalt saadavast lugemist skaala konstandi või muu matemaatilise seose kaudu.


Skaala (täpsustus)

Skaala on piki joont kulgevate märkide (kriipsude, punktide) rida, mis moodustavad mõõtühikute väärtustele vastava järjestikuste arvude rea. Skaalafunktsioon Temperatuuriskaala on... Võimsusskaala on ... Tuuleskaala on ... Heledusskaala Helirida Helitugevuse skaala Lineaarne skaala Logaritmiline skaala Ruutskaala Skaala ulatus Mõõteskaala Skaala täpsus/viga Värvusskaala


Adapter (CNC)

Adapter ehk vaheotsik on seade, mille abil kinnitatakse lõiketera arvprogrammjuhitava tööpingi supordi revolverpeasse.


Adapter

Adapter on seade või detail, mis teeb võimalikuks muude seadmete või komponentide omavahelise ühendamise.

Adapter võimaldab suurendada mingi seadme või komponendi kasutusvõimalusi. Näiteks saab nn autoadapteri abiga ühendada auto elektrisüsteemi seadmeid, mis on algselt mõeldud kasutamiseks seinatoitega. Lihtsamal kujul võib adapter lihtsalt sobitada omavahel sobimatuid ühenduskohti - näiteks arvutihiire PS2-otsiku arvuti USB-porti või suurema läbimõõduga vooliku väiksema läbimõõduga kraani otsa. Keerulisemal juhul muudab adapter edasiantava energia või signaali omadusi, näiteks 220-voldise voolu 24-voldiseks. Sellist seadet nimetatakse ka muunduriks.


Mariupol

Mariupol (varem ka Pavlovsk ja Ždanov) on linn Ukrainas Donetski oblastis. Asub Aasovi mere ääres Kalmiuse jõe suudmes.

Mariupol on tähtis sadamalinn ja tööstuskeskus. Linnas on kaks suurt metallurgiakombinaati Azovstal ja Illitši nimeline ning Ukraina suurim masinaehitustehas Azovmaš ja teised ettevõtted.

Linnas on ajalooliselt olnud suur kreeklaste kogukond, tänapäeval on kreeklasi 4% linnaelanikest.

Linn on saanud väga tugevalt kannatada Vene-Ukraina sõja käigus.


Koduvarblane

Koduvarblane (Passer domesticus) on linnuliik värvuliste seltsist varblaslaste sugukonnast varblase perekonnast.


Simferopol

Simferopol (eesti van. Simferoopol) on linn Ukrainas Krimmi poolsaarel, Krimmi Autonoomse Vabariigi pealinn. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub de facto Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Simferopoli elanikest venelasi 66,8%, ukrainlasi 21,2%, krimmitatarlasi 7%, valgevenelasi 1,1%, juute 0,7% ja armeenlasi 0,6%.

Simferopolil on trollibussiühendus Jaltaga.


Agnetha Fältskog

Agnetha Åse Fältskog [agn'eeta 'oose f'eltskuug] (sündinud 5. aprillil 1950 Jönköpingis Rootsis) on rootsi poplaulja, kes on tuntud eelkõige popansambli ABBA liikmena.


Dakota Fanning

Hannah Dakota Fanning (sündinud 23. veebruaril 1994 Georgias Conyersis) on USA näitleja ja modell. Ta alustas karjääri lapsnäitlejana seitsmeaastaselt.


Playboy Playmate'ide loend

1953 – detsember – Marilyn Monroe (Norma Jean Mortenson või Baker) 1954 – jaanuar – Margie Harrison 1954 – veebruar – Margaret Scott 1954 – märts – Dolores Del Monte (Delores J. Mack) 1954 – aprill – Marilyn Waltz (Margaret Scott) 1954 – mai – Joanne Arnold 1954 – juuni – Margie Harrison 1954 – juuli – Neva Gilbert 1954 – august – Arline Hunter 1954 – september – Jackie Rainbow 1954 – oktoober – Madeline Castle 1954 – november – Diane Hunter 1954 – detsember – Terry Ryan 1955 – jaanuar – Bettie Page 1955 – veebruar – Jayne Mansfield (Vera Jayne Palmer) 1955 – aprill – Marilyn Waltz (Margaret Scott) 1955 – mai – Marguerite Empey (Diane Webber) 1955 – juuni – Eve Meyer 1955 – juuli – Janet Pilgrim (Charlaine Karalus) esimene centerfold 1955 – august – Pat Lawler 1955 – september – Anne Fleming 1955 – oktoober – Jean Moorehead 1955 – november – Barbara Cameron 1955 – detsember – Janet Pilgrim (Charlaine Karalus) 1956 – jaanuar – Lynn Turner 1956 – veebruar – Marguerite Empey 1956 – märts – Marian Stafford 1956 – aprill – Rusty Fisher 1956 – mai – Marion Scott 1956 – juuni – Gloria Walker 1956 – juuli – Alice Denham 1956 – august – Jonnie Nicely 1956 – september – Elsa Sorensen 1956 – oktoober – Janet Pilgrim (Charlaine Karalus) 1956 – november – Betty Blue 1956 – detsember – Lisa Winters 1957 – jaanuar – June Blair 1957 – veebruar – Sally Todd 1957 – märts – Sandra Edwards 1957 – aprill – Gloria Windsor 1957 – mai – Dawn Richard 1957 – juuni – Carrie Radison 1957 – juuli – Jean Jani 1957 – august – Dolores Donlon 1957 – september – Jacquelyn Prescott 1957 – oktoober – Colleen Farrington 1957 – november – Marlene Callahan 1957 – detsember – Linda Vargas 1958 – jaanuar – Elizabeth Ann Roberts 1958 – veebruar – Cheryl Kubert 1958 – märts – Zahra Norbo 1958 – aprill – Felicia Atkins 1958 – mai – Lari Laine 1958 – juuni – Judy Lee Tomerlin 1958 – juuli – Linne Nanette Ahlstrand 1958 – august – Myrna Weber 1958 – september – Teri Hope 1958 – oktoober – Mara Corday (Marilyn Watts) 1958 – oktoober – Pat Sheehan 1958 – november – Joan Staley 1958 – detsember – Joyce Nizzari 1959 – jaanuar – Virginia Gordon 1959 – veebruar – Eleanor Bradley 1959 – märts – Audrey Daston 1959 – aprill – Nancy Crawford 1959 – mai – Cindy Fuller 1959 – juuni – Marilyn Hanold 1959 – juuli – Yvette Vickers 1959 – august – Clayre Peters 1959 – september – Marianne Gaba 1959 – oktoober – Elaine Reynolds 1959 – november – Donna Lynn 1959 – detsember – Ellen Stratton 1960 – jaanuar – Stella Stevens (Estelle Eggleston) 1960 – veebruar – Susie Scott 1960 – märts – Sally Sarell 1960 – aprill – Linda Gamble (PMOY 1961) 1960 – mai – Ginger Young 1960 – juuni – Delores Wells 1960 – juuli – Teddi Smith (Delilah Henry) 1960 – august – Elaine Paul 1960 – september – Ann Davis 1960 – oktoober – Kathy Douglas 1960 – november – Joni Mattis 1960 – detsember – Carol Eden 1961 – jaanuar – Connie Cooper 1961 – veebruar – Barbara Ann Lawford 1961 – märts – Tonya Crews 1961 – aprill – Nancy Nielsen 1961 – mai – Susan Kelly 1961 – juuni – Heidi Becker 1961 – juuli – Sheralee Conners 1961 – august – Karen Thompson 1961 – september – Christa Speck (PMOY 1962) 1961 – oktoober – Jean Cannon 1961 – november – Dianne Danford 1961 – detsember – Lynn Karrol 1962 – jaanuar – Merle Pertile 1962 – veebruar – Kari Knudsen 1962 – märts – Pamela Anne Gordon 1962 – aprill – Roberta Lane 1962 – mai – Marya Carter 1962 – juuni – Merissa Mathes 1962 – juuli – Unne Terjesen 1962 – august – Jan Roberts 1962 – september – Mickey Winters 1962 – oktoober – Laura Young 1962 – november – Avis Kimble 1962 – detsember – June Cochran (PMOY 1963) 1963 – jaanuar – Judi Monterey 1963 – veebruar – Toni Ann Thomas 1963 – märts – Adrienne Moreau 1963 – aprill – Sandra Settani 1963 – mai – Sharon Cintron 1963 – juuni – Connie Mason 1963 – juuli – Carrie Enwright 1963 – august – Phyllis Sherwood 1963 – september – Victoria Valentino 1963 – oktoober – Christine Williams 1963 – november – Terre Tucker 1963 – detsember – Donna Michelle (PMOY 1964) 1964 – jaanuar – Sharon Rogers 1964 – veebruar – Nancy Jo Hooper 1964 – märts – Nancy Scott 1964 – aprill – Ashlyn Martin 1964 – mai – Terri Kimball 1964 – juuni – Lori Winston 1964 – juuli – Melba Ogle 1964 – august – China Lee 1964 – september – Astrid Schulz 1964 – oktoober – Rosemarie Hillcrest 1964 – november – Kai Brendlinger 1964 – detsember – Jo Collins (PMOY 1965) 1965 – jaanuar – Sally Duberson 1965 – veebruar – Jessica St George 1965 – märts – Jennifer Jackson 1965 – aprill – Sue Williams 1965 – mai – Maria McBane 1965 – juuni – Hedy Scott 1965 – juuli – Gay Collier 1965 – august – Lannie Balcom 1965 – september – Patti Reynolds 1965 – oktoober – Allison Parks (PMOY 1966) 1965 – november – Pat Russo 1965 – detsember – Dinah Willis 1966 – jaanuar – Judy Tyler 1966 – veebruar – Melinda Windsor 1966 – märts – Priscilla Wright 1966 – aprill – Karla Conway (Karla Sachi) 1966 – mai – Dolly Read 1966 – juuni – Kelly Burke 1966 – juuli – Tish Howard 1966 – august – Susan Denberg 1966 – september – Dianne Chandler 1966 – oktoober – Linda Moon 1966 – november – Lisa Baker (PMOY 1967) 1966 – detsember – Susan Bernard 1967 – jaanuar – Surrey Marshe (Solveig Mellomborgen) 1967 – veebruar – Kim Farber 1967 – märts – Fran Gerard 1967 – aprill – Gwen Wong 1967 – mai – Anne Randall 1967 – juuni – Joey Gibson 1967 – juuli – Heather Ryan 1967 – august – DeDe Lind 1967 – september – Angela Dorian (Victoria Vetri) (PMOY 1968) 1967 – oktoober – Reagan Wilson 1967 – november – Kaya Christian 1967 – detsember – Lynn Winchell 1968 – jaanuar – Connie Kreski (PMOY 1969) 1968 – veebruar – Nancy Harwood 1968 – märts – Michelle Hamilton 1968 – aprill – Gaye Rennie 1968 – mai – Elizabeth Jordan 1968 – juuni – Britt Fredriksen 1968 – juuli – Melodye Prentiss 1968 – august – Gale Olson 1968 – september – Dru Hart (Drucilla Hart) 1968 – oktoober – Majken Haugedal 1968 – november – Paige Young 1968 – detsember – Cynthia Myers 1969 – jaanuar – Leslie Bianchini 1969 – veebruar – Lorrie Menconi 1969 – märts – Kathy MacDonald 1969 – aprill – Lorna Hopper 1969 – mai – Sally Sheffield 1969 – juuni – Helena Antonaccio 1969 – juuli – Nancy McNeil 1969 – august – Debbie Hooper 1969 – september – Shay Knuth 1969 – oktoober – Jean Bell 1969 – november – Claudia Jennings (Mary Eileen Chesterton) (PMOY 1970) 1969 – detsember – Gloria Root 1970 – jaanuar – Jill Taylor 1970 – veebruar – Linda Forsythe 1970 – märts – Chris Koren (Christine Koren) 1970 – aprill – Barbara Hillary 1970 – mai – Jennifer Liano 1970 – juuni – Elaine Morton 1970 – juuli – Carol Willis 1970 – august – Sharon Clark (PMOY 1971) 1970 – september – Debbie Ellison 1970 – oktoober – Madeleine & Mary Collinson 1970 – november – Avis Miller 1970 – detsember – Carol Imhof 1971 – jaanuar – Liv Lindeland (PMOY 1972) 1971 – veebruar – Willy Rey 1971 – märts – Cynthia Hall 1971 – aprill – Chris Cranston 1971 – mai – Janice Pennington 1971 – juuni – Lieko English 1971 – juuli – Heather Van Every 1971 – august – Cathy Rowland (Cathleen Lynn Rowland) 1971 – september – Crystal Smith 1971 – oktoober – Claire Rambeau 1971 – november – Danielle de Vabre 1971 – detsember – Karen Christy 1972 – jaanuar – Marilyn Cole (PMOY 1973) 1972 – veebruar – PJ Lansing 1972 – märts – Ellen Michaels 1972 – aprill – Vicki Peters 1972 – mai – Deanna Baker 1972 – juuni – Debbie Davis 1972 – juuli – Carol O'Neal 1972 – august – Linda Summers 1972 – september – Susan Miller 1972 – oktoober – Sharon Johansen 1972 – november – Lenna Sjööblom (Lena Söderberg) 1972 – detsember – Mercy Rooney 1973 – jaanuar – Miki Garcia 1973 – veebruar – Cyndi Wood (PMOY 1974) 1973 – märts – Bonnie Large 1973 – aprill – Julie Woodson 1973 – mai – Anulka Dziubinska 1973 – juuni – Ruthy Ross 1973 – juuli – Martha Smith 1973 – august – Phyllis Coleman 1973 – september – Geri Glass 1973 – oktoober – Valerie Lane 1973 – november – Monica Tidwell 1973 – detsember – Christine Maddox 1974 – jaanuar – Nancy Cameron 1974 – veebruar – Francine Parks 1974 – märts – Pamela Zinszer 1974 – aprill – Marlene Morrow 1974 – mai – Marilyn Lange (PMOY 1975) 1974 – juuni – Sandy Johnson (Sandra Johnson) 1974 – juuli – Carol Vitale 1974 – august – Jean Manson 1974 – september – Kristine Hanson 1974 – oktoober – Ester Cordet 1974 – november – Bebe Buell (Beverle Lorence Buell) 1974 – detsember – Janice Raymond 1975 – jaanuar – Lynnda Kimball 1975 – veebruar – Laura Misch 1975 – märts – Ingeborg Sørensen 1975 – aprill – Victoria Cunningham 1975 – mai – Bridgett Rollins 1975 – juuni – Azizi Johari 1975 – juuli – Lynn Schiller 1975 – august – Lillian Müller (PMOY 1976) 1975 – september – Mesina Miller 1975 – oktoober – Jill De Vries 1975 – november – Janet Lupo 1975 – detsember – Nancie Li Brandi 1976 – jaanuar – Daina House 1976 – veebruar – Laura Lyons 1976 – märts – Ann Pennington 1976 – aprill – Denise Michele 1976 – mai – Patricia Margot McClain 1976 – juuni – Debra Peterson 1976 – juuli – Deborah Borkman 1976 – august – Linda Beatty 1976 – september – Whitney Kaine 1976 – oktoober – Hope Olson 1976 – november – Patti McGuire (PMOY 1977) 1976 – detsember – Karen Hafter 1977 – jaanuar – Susan Lynn Kiger 1977 – veebruar – Star Stowe 1977 – märts – Nicki Thomas 1977 – aprill – Lisa Sohm 1977 – mai – Sheila Mullen 1977 – juuni – Virve Reid 1977 – juuli – Sondra Theodore 1977 – august – Julia Lyndon 1977 – september – Debra Jo Fondren (PMOY 1978) 1977 – oktoober – Kristine Winder 1977 – november – Rita Lee 1977 – detsember – Ashley Cox 1978 – jaanuar – Debra Jensen (Debra Svensk) 1978 – veebruar – Janis Schmitt 1978 – märts – Christina Smith 1978 – aprill – Pamela Jean Bryant 1978 – mai – Kathryn Morrison 1978 – juuni – Gail Stanton (Brenda Stone) 1978 – juuli – Karen Morton 1978 – august – Vicki Witt 1978 – september – Rosanne Katon 1978 – oktoober – Marcy Hanson 1978 – november – Monique St Pierre (PMOY 1979) 1978 – detsember – Janet Quist 1979 – jaanuar – Candy Loving (Candace Loving) 1979 – veebruar – Lee Ann Michelle 1979 – märts – Denise McConnell 1979 – aprill – Missy Cleveland (Amanda A. Cleveland) 1979 – mai – Michele Drake 1979 – juuni – Louann Fernald 1979 – juuli – Dorothy Mays 1979 – august – Dorothy Stratten (Dorothy Ruth Hoogstraten) (PMOY 1980) 1979 – september – Vicki McCarty 1979 – oktoober – Ursula Buchfellner 1979 – november – Sylvie Garant 1979 – detsember – Candace Collins 1980 – jaanuar – Gig Gangel 1980 – veebruar – Sandy Cagle 1980 – märts – Henriette Allais 1980 – aprill – Liz Glazowski 1980 – mai – Martha Thomsen 1980 – juuni – Ola Ray 1980 – juuli – Teri Peterson 1980 – august – Victoria Cooke 1980 – september – Lisa Welch 1980 – oktoober – Mardi Jacquet 1980 – november – Jeana Tomasino 1980 – detsember – Terri Welles (Terri Knepper) (PMOY 1981) 1981 – jaanuar – Karen Price 1981 – veebruar – Vicki Lasseter 1981 – märts – Kymberly Herrin 1981 – aprill – Lorraine Michaels 1981 – mai – Gina Goldberg (Tina Virenius) 1981 – juuni – Cathy Larmouth 1981 – juuli – Heidi Sorenson 1981 – august – Debbie Boostrom 1981 – september – Susan Smith 1981 – oktoober – Kelly Tough 1981 – november – Shannon Tweed (PMOY 1982) 1981 – detsember – Patricia Farinelli 1982 – jaanuar – Kimberly McArthur 1982 – veebruar – Anne-Marie Fox 1982 – märts – Karen Witter 1982 – aprill – Linda Rhys Vaughn 1982 – mai – Kym Malin 1982 – juuni – Lourdes Estores 1982 – juuli – Lynda Wiesmeier 1982 – august – Cathy St George 1982 – september – Connie Brighton 1982 – oktoober – Marianne Gravatte (PMOY 1983) 1982 – november – Marlene Janssen 1982 – detsember – Charlotte Kemp (Charlotte J. Helmkamp) 1983 – jaanuar – Lonny Chin 1983 – veebruar – Melinda Mays 1983 – märts – Alana Soares 1983 – aprill – Christina Ferguson 1983 – mai – Susie Scott 1983 – juuni – Jolanda Egger 1983 – juuli – Ruth Guerri 1983 – august – Carina Persson 1983 – september – Barbara Edwards (PMOY 1984) 1983 – oktoober – Tracy Vaccaro 1983 – november – Veronica Gamba 1983 – detsember – Terry Nihen 1984 – jaanuar – Penny Baker 1984 – veebruar – Justine Greiner 1984 – märts – Dona Speir 1984 – aprill – Lesa Ann Pedriana 1984 – mai – Patty Duffek 1984 – juuni – Tricia Lange (Patricia Lange) 1984 – juuli – Liz Stewart 1984 – august – Suzi Schott 1984 – september – Kimberly Evenson 1984 – oktoober – Debi Johnson 1984 – november – Roberta Vasquez 1984 – detsember – Karen Velez (PMOY 1985) 1985 – jaanuar – Joan Bennett 1985 – veebruar – Cherie Witter 1985 – märts – Donna Smith 1985 – aprill – Cindy Brooks 1985 – mai – Kathy Shower (PMOY 1986) 1985 – juuni – Devin DeVasquez 1985 – juuli – Hope Marie Carlton (Hope Marie Rizzitano) 1985 – august – Cher Butler 1985 – september – Venice Kong 1985 – oktoober – Cynthia Brimhall 1985 – november – Pamela Saunders 1985 – detsember – Carol Ficatier 1986 – jaanuar – Sherry Arnett (Sherry Klemesrud) 1986 – veebruar – Julie McCullough 1986 – märts – Kim Morris 1986 – aprill – Teri Weigel 1986 – mai – Christine Richters 1986 – juuni – Rebecca Ferratti 1986 – juuli – Lynne Austin 1986 – august – Ava Fabian 1986 – september – Rebekka Armstrong 1986 – oktoober – Katherine Hushaw 1986 – november – Donna Edmondson (PMOY 1987) 1986 – detsember – Laurie Carr 1987 – jaanuar – Luann Lee 1987 – veebruar – Julie Peterson 1987 – märts – Marina Baker 1987 – aprill – Anna Clark 1987 – mai – Kymberly Paige 1987 – juuni – Sandy Greenberg (Sondra Elizabeth Greenberg) 1987 – juuli – Carmen Berg 1987 – august – Sharry Konopski 1987 – september – Gwen Hajek (Gwendolyn Hajek) 1987 – oktoober – Brandi Brandt 1987 – november – Pam Stein 1987 – detsember – India Allen (PMOY 1988) 1988 – jaanuar – Kimberley Conrad (Kimberley Faye Conrad, Kimberly Conrad, Kimberly Hefner) (PMOY 1989) 1988 – veebruar – Kari Kennell 1988 – märts – Susie Owens 1988 – aprill – Eloise Broady 1988 – mai – Diana Lee 1988 – juuni – Emily Arth 1988 – juuli – Terri Lynn Doss 1988 – august – Helle Michaelsen 1988 – september – Laura Richmond 1988 – oktoober – Shannon Long 1988 – november – Pia Reyes (María Pía Reyes) 1988 – detsember – Kata Kärkkäinen (Minna Katariina Kärkkäinen) 1989 – jaanuar – Fawna MacLaren 1989 – veebruar – Simone Eden (Simone Howe; muutis oma nime ema Carol Edeni /postril detsembris 1960/ auks) 1989 – märts – Laurie Wood 1989 – aprill – Jennifer Jackson 1989 – mai – Monique Noel 1989 – juuni – Tawnni Cable 1989 – juuli – Erika Eleniak 1989 – august – Gianna Amore 1989 – september – Karin & Mirjam van Breeschooten 1989 – oktoober – Karen Foster 1989 – november – Reneé Tenison (PMOY 1990) 1989 – detsember – Petra Verkaik 1990 – jaanuar – Peggy McIntaggart 1990 – veebruar – Pamela Anderson 1990 – märts – Deborah Driggs 1990 – aprill – Lisa Matthews (PMOY 1991) 1990 – mai – Tina Bockrath 1990 – juuni – Bonnie Marino 1990 – juuli – Jacqueline Sheen 1990 – august – Melissa Evridge 1990 – september – Kerri Kendall 1990 – oktoober – Brittany York (Alison Armitage) 1990 – november – Lorraine Olivia 1990 – detsember – Morgan Fox 1991 – jaanuar – Stacy Leigh Arthur 1991 – veebruar – Cristy Thom (Li-Wah Thom) 1991 – märts – Julie Clarke 1991 – aprill – Christina Leardini (Christina Herbert) 1991 – mai – Carrie Jean Yazel 1991 – juuni – Saskia Linssen 1991 – juuli – Wendy Kaye 1991 – august – Corinna Harney (PMOY 1992) 1991 – september – Samantha Dorman 1991 – oktoober – Cheryl Bachman 1991 – november – Tonja Christensen 1991 – detsember – Wendy Hamilton 1992 – jaanuar – Suzi Simpson 1992 – veebruar – Tanya Beyer 1992 – märts – Tylyn John 1992 – aprill – Cady Cantrell 1992 – mai – Anna Nicole Smith (Vickie (Anna Nicole) Smith, Vickie Lynn Hogan) (PMOY 1993) 1992 – juuni – Angela Melini 1992 – juuli – Amanda Hope 1992 – august – Ashley Allen 1992 – september – Morena Corwin 1992 – oktoober – Tiffany Sloan 1992 – november – Stephanie Adams 1992 – detsember – Barbara Moore 1993 – jaanuar – Echo Johnson 1993 – veebruar – Jennifer LeRoy 1993 – märts – Kimberly Donley 1993 – aprill – Nicole Wood 1993 – mai – Elke Jeinsen 1993 – juuni – Alesha Marie Oreskovich 1993 – juuli – Leisa Sheridan 1993 – august – Jennifer Lavoie 1993 – september – Carrie Westcott 1993 – oktoober – Jenny McCarthy (PMOY 1994) 1993 – november – Julianna Young 1993 – detsember – Arlene Baxter 1994 – jaanuar – Anna-Marie Goddard 1994 – veebruar – Julie Lynn Cialini (Julie Lynn Smith) (PMOY 1995) 1994 – märts – Neriah Davis 1994 – aprill – Becky DelosSantos (Marybeth De los Santos) 1994 – mai – Shae Marks 1994 – juuni – Elan Carter 1994 – juuli – Traci Adell 1994 – august – Maria Checa 1994 – september – Kelly Gallagher 1994 – oktoober – Victoria Zdrok 1994 – november – Donna Perry 1994 – detsember – Elisa Bridges 1995 – jaanuar – Melissa Holliday 1995 – veebruar – Lisa Marie Scott 1995 – märts – Stacy Sanches (PMOY 1996) 1995 – aprill – Danelle Folta 1995 – mai – Cindy Brown (Cynthia Gwyn Brown) 1995 – juuni – Rhonda Adams 1995 – juuli – Heidi Mark 1995 – august – Rachel Jeán Marteen 1995 – september – Donna D'Errico 1995 – oktoober – Alicia Rickter 1995 – november – Holly Witt 1995 – detsember – Samantha Torres 1996 – jaanuar – Victoria Fuller 1996 – veebruar – Kona Carmack (Konaluhiole Carmack) 1996 – märts – Priscilla Taylor 1996 – aprill – Gillian Bonner 1996 – mai – Shauna Sand (Shauna Sand Lamas) 1996 – juuni – Karin Taylor 1996 – juuli – Angel Boris 1996 – august – Jessica Lee 1996 – september – Jennifer Allan 1996 – oktoober – Nadine Chanz (Nadine Tschanz) 1996 – november – Ulrika Ericsson (Anna Ulrika Ericsson) 1996 – detsember – Victoria Silvstedt (PMOY 1997) 1997 – jaanuar – Jami Ferrell 1997 – veebruar – Kimber West 1997 – märts – Jennifer Miriam 1997 – aprill – Kelly Marie Monaco 1997 – mai – Lynn Thomas (Donna Lynn Evans) 1997 – juuni – Carrie Stevens 1997 – juuli – Daphnee Lynn Duplaix (Daphnee Duplaix Samuel) 1997 – august – Kalin Olson 1997 – september – Nikki Schieler (Nikki Ziering) 1997 – oktoober – Layla Harvest Roberts 1997 – november – Inga Drozdova 1997 – detsember – Karen McDougal (PMOY 1998) 1998 – jaanuar – Heather Kozar (PMOY 1999) 1998 – veebruar – Julia Schultz 1998 – märts – Marliece Andrada 1998 – aprill – Holly Joan Hart 1998 – mai – Deanna Brooks 1998 – juuni – Maria Luisa Gil 1998 – juuli – Lisa Dergan (Lisa Dergan Podsednik) 1998 – august – Angela Little 1998 – september – Vanessa Gleason 1998 – oktoober – Laura Cover 1998 – november – Tiffany Taylor 1998 – detsember – Erica, Jaclyn & Nicole Dahm (Dahmi kolmikud) 1999 – jaanuar – Jaime Bergman 1999 – veebruar – Stacy Marie Fuson 1999 – märts – Alexandria Karlsen (Lexie Karlsen) 1999 – aprill – Natalia Sokolova 1999 – mai – Tishara Lee Cousino 1999 – juuni – Kimberly Spicer 1999 – juuli – Jennifer Rovero 1999 – august – Rebecca Scott 1999 – september – Kristi Cline 1999 – oktoober – Jodi Ann Paterson (PMOY 2000) 1999 – november – Cara Wakelin 1999 – detsember – Brooke Richards 2000 – jaanuar – Darlene & Carol Bernaola 2000 – veebruar – Suzanne Stokes 2000 – märts – Nicole Marie Lenz 2000 – aprill – Brande Nicole Roderick (PMOY 2001) 2000 – mai – Brooke Berry (esinenud ka nime Brooke Williams all) 2000 – juuni – Shannon Stewart 2000 – juuli – Neferteri Shepherd (Neferteri Sheba Shepherd) 2000 – august – Summer Altice 2000 – september – Kerissa Fare 2000 – oktoober – Nichole Van Croft 2000 – november – Buffy Tyler 2000 – detsember – Cara Michelle 2001 – jaanuar – Irina Voronina 2001 – veebruar – Lauren Michelle Hill 2001 – märts – Miriam Gonzalez 2001 – aprill – Katie Lohmann 2001 – mai – Crista Nicole 2001 – juuni – Heather Spytek 2001 – juuli – Kimberley Stanfield 2001 – august – Jennifer Walcott 2001 – september – Dalene Kurtis (PMOY 2002) 2001 – oktoober – Stephanie Heinrich 2001 – november – Lindsey Vuolo 2001 – detsember – Shanna Moakler 2002 – jaanuar – Nicole Narain 2002 – veebruar – Anka Romensky 2002 – märts – Tina Marie Jordan 2002 – aprill – Heather Carolin 2002 – mai – Christi Shake 2002 – juuni – Michele Rogers 2002 – juuli – Lauren Anderson 2002 – august – Christina Santiago (PMOY 2003) 2002 – september – Shallan Meiers 2002 – oktoober – Teri Marie Harrison 2002 – november – Serria Tawan 2002 – detsember – Lani Todd 2003 – jaanuar – Rebecca Ramos 2003 – veebruar – Charis Boyle 2003 – märts – Pennelope Jimenez 2003 – aprill – Carmella DeCesare (PMOY 2004) 2003 – mai – Laurie Fetter 2003 – juuni – Tailor James 2003 – juuli – Marketa Janska (Marquita Janska) 2003 – august – Colleen Marie 2003 – september – Luci Victoria 2003 – oktoober – Audra Lynn 2003 – november – Divini Rae 2003 – detsember – Deisy & Sarah Teles 2004 – jaanuar – Colleen Shannon 2004 – veebruar – Aliya Wolf 2004 – märts – Sandra Hubby 2004 – aprill – Krista Kelly 2004 – mai – Nicole Whitehead 2004 – juuni – Hiromi Oshima 2004 – juuli – Stephanie Glasson 2004 – august – Pilar Lastra 2004 – september – Scarlett Keegan 2004 – oktoober – Kimberly Holland 2004 – november – Cara Zavaleta 2004 – detsember – Tiffany Fallon (PMOY 2005) 2005 – jaanuar – Destiny Davis 2005 – veebruar – Amber Campisi 2005 – märts – Jillian Grace 2005 – aprill – Courtney Rachel Culkin 2005 – mai – Jamie Westenhiser 2005 – juuni – Kara Monaco (PMOY 2006) 2005 – juuli – Qiana Chase 2005 ˜– august – Tamara Witmer 2005 – september – Vanessa Hoelsher 2005 – oktoober – Amanda Paige 2005 – november – Raquel Gibson 2005 – detsember – Christine Smith 2006 – jaanuar – Athena Lundberg 2006 – veebruar – Cassandra Lynn 2006 – märts – Monica Leigh 2006 – aprill – Holley Ann Dorrough 2006 – mai – Alison Waite 2006 – juuni – Stephanie Larimore 2006 – juuli – Sara Jean Underwood (PMOY 2007) 2006 – august – Nicole Voss 2006 – september – Janine Habeck 2006 – oktoober – Jordan Monroe 2006 – november – Sarah Elizabeth 2006 – detsember – Kia Drayton 2007 – jaanuar – Jayde Nicole (PMOY 2008) 2007 – veebruar – Heather Rene Smith 2007 – märts – Tyran Richard 2007 – aprill – Giuliana Marino 2007 – mai – Shannon James 2007 – juuni – Brittany Binger 2007 – juuli – Tiffany Selby 2007 – august – Tamara Sky 2007 – september – Patrice Hollis 2007 – oktoober – Spencer Scott 2007 – november – Lindsay Wagner 2007 – detsember – Sasckya Porto 2008 – jaanuar – Sandra Nilsson 2008 – veebruar – Michelle McLaughlin 2008 – märts – Ida Ljungqvist (PMOY 2009) 2008 – aprill – Regina Deutinger 2008 – mai – AJ Alexander 2008 – juuni – Juliette Fretté 2008 – juuli – Laura Croft 2008 – august – Kayla Collins 2008 – september – Valerie Mason 2008 – oktoober – Kelly Carrington 2008 – november – Grace Kim 2008 – detsember – Jennifer / Natalie Jo Campbell 2009 – jaanuar – Dasha Astafieva 2009 – veebruar – Jessica Burciaga 2009 – märts – Jennifer Pershing 2009 – aprill – Hope Dworaczyk (PMOY 2010) 2009 – mai – Crystal McCahill 2009 – juuni – Candice Cassidy 2009 – juuli – Karissa Shannon 2009 – august – Kristina Shannon 2009 – september – Kimberly Phillips 2009 – oktoober – Lindsey Evans 2009 – november – Kelley Thompson 2009 – detsember – Crystal Harris 2010 – jaanuar – Jaime Faith Edmondson 2010 – veebruar – Heather Rae Young 2010 – märts – Kyra Milan 2010 – aprill – Amy Leigh Andrews 2010 – mai – Kassie Lyn Logsdon 2010 – juuni – Katie Vernola 2010 – juuli – Shanna McLaughlin 2010 – august – Francesca Frigo 2010 – september – Olivia Paige 2010 – oktoober – Claire Sinclair (PMOY 2011) 2010 – november – Shera Bechard 2010 – detsember – Ashley Hobbs 2011 – jaanuar – Anna Sophia Berglund 2011 – veebruar – Kylie Johnson 2011 – märts – Ashley Mattingly 2011 – aprill – Jaclyn Swedberg (PMOY 2012) 2011 – mai – Sasha Bonilova 2011 – juuni – Mei-Ling Lam 2011 – juuli – Jessa Lynn Hinton 2011 – august – Iryna Ivanova 2011 – september – Tiffany Toth 2011 – oktoober – Amanda Cerny 2011 – november – Ciara Price 2011 – detsember – Rainy Day Jordan 2012 – jaanuar – Heather Knox 2012 – veebruar – Leola Bell 2012 – märts – Lisa Seiffert 2012 – aprill – Raquel Pomplun (PMOY 2013) 2012 – mai – Nikki Leigh 2012 – juuni – Amelia Talon 2012 – juuli – Shelby Chesnes 2012 – august – Beth Williams 2012 – september – Alana Campos 2012 – oktoober – Pamela Horton 2012 – november – Britany Nola 2012 – detsember – Amanda Streich 2013 – jaanuar – Karina Marie 2013 – veebruar – Shawn Dillon 2013 – märts – Ashley Doris 2013 – aprill – Jaslyn Ome 2013 – mai – Kristen Nicole 2013 – juuni – Audrey Aleen Allen 2013 – juuli – Alyssa Arcè 2013 – august – Val Keil 2013 – september – Bryiana Noelle 2013 – oktoober – Carly Lauren 2013 – november – Gemma Lee Farrell 2013 – detsember – Kennedy Summers (PMOY 2014) 2014 – jaanuar – Roos van Montfort 2014 – veebruar – Amanda Booth 2014 – märts – Britt Linn 2014 – aprill – Shanice Jordyn 2014 – mai – Dani Mathers (PMOY 2015) 2014 – juuni – Jessica Ashley 2014 – juuli – Emily Agnes 2014 – august – Maggie May 2014 – september – Stephanie Branton 2014 – oktoober – Roxanna June 2014 – november – Gia Marie 2014 – detsember – Elizabeth Ostrander 2015 – jaanuar – Brittny Ward 2015 – veebruar – Kayslee Collins 2015 – märts – Chelsie Aryn 2015 – aprill – Alexandra Tyler 2015 – mai – Brittany Brousseau 2015 – juuni – Kaylia Cassandra 2015 – juuli – Kayla Rae Reid 2015 – august – Dominique Jane 2015 – september – Monica Sims 2015 – oktoober – Ana Cheri 2015 – november – Rachel Harris 2015 – detsember – Eugena Washington (PMOY 2016) 2016 – jaanuar – Amberleigh West 2016 – veebruar – Kristy Garett 2016 – märts – Dree Hemingway 2016 – aprill – Camille Rowe 2016 – mai – Brook Power (PMOY 2017) 2016 – juuni – Josie Canseco 2016 – juuli – Ali Michael 2016 – august – Valerie van der Graaf 2016 – september – Kelly Gale 2016 – oktoober – Allie Silva 2016 – november – Ashley Smith 2016 – detsember – Enikő Mihalik


Alamsaksa keel

Alamsaksa keel on põhjapoolsel Saksamaal ja Madalmaades kõneldav ja kirjutatav regionaalkeel. 13.–16. sajandil oli keskalamsaksa keel Põhja-Euroopa suhtlus- ja kultuurikeel.

Alamsaksa keelt kõneldi ja kirjutati ka Liivimaal Hansa liidu aegadel, kui kasutati Lübecki õigust, enne kui selle asemele tuli ülemsaksa keel.

Alamsaksa keelest on läänemeresoome (eesti, soome ja liivi keelde) ja skandinaavia keeltesse (taani, rootsi ja norra keelde) ning läti keelde tulnud palju laensõnu.


Meelis Kompus

Meelis Kompus (sündinud 27. detsembril 1980 Tallinnas) on eesti riigiametnik ja kultuurikorraldaja, endine ajakirjanik.


Aandu

Aandu (kohakääne Aandusse) on küla Raplamaal Kohila vallas.

Aandule lähimad asulad on kirdes Kohila, kagus Rootsi, läänes Hageri ja põhjas Masti. Muudest paikadest lähemad on põhjas Päevati ja loodes Nõmme.

Aandus asub Aandu karstikaitseala. Aandu lähedalt möödub Kernu–Kohila tee. Kohilas on lähim raudteejaam.

Aandut esmamainiti 1564–65 Ona taluna. Edaspidi mainiti seda 1671 kujul Ohna, 1686 kujudel Ognaby ja Ognakylla, 1725 kujul Aanda ja 1913 kujul Ando. Küla kuulus Hageri kihelkonda. Varasemate nimekujude samasust Aanduga kinnitab 1671. aasta dokument, mis käsitleb Tohisoo ja Lohu ning Tohisoo ja Aandu piiri.

1977 liideti Aanduga Päevati küla.

Aandu on liitsõnaline kohanimi, mille päritolu on teadmata. Esiosa aan on murdeline omastav sõnast aed, ent see võib olla juhuslik kokkusattumus. 17. sajandi kirjapanekute põhjal tõlgendas Karl Pajusalu küla Oinakülana. Sellele on liitunud tagaosa -taguse, millest lühenedes on järele jäänud ainult -du.


Adila

Adila on küla Rapla maakonnas Kohila vallas.

Küla järgi on nime saanud Pirgu lademe Adila kihistu.

Esmateade Adila mõisa (Adell) kohta on 1586. aastast. 19. sajandil hävitas mõis sel alal asunud Kootja küla.

Adila, Pihali ja Hageri ümbrus on väga rikas muististe poolest. Rapla maakonna arheoloogiamälestistest asub üle 40% Kohila valla piirides ning pooled neist on nimetatud külade maadel. See viitab piirkonna põlisele ja tihedale asustusele.

Adilas on mälestuskivi küla küüditamisohvritele. Adila külast on pärit ettevõtja Urmas Sõõrumaa.


Aespa

Aespa on alevik Rapla maakonna Kohila vallas.

Aespa alevik moodustati 2011. aastal, kui endine Aespa küla jagati Vana-Aespa külaks ja Aespa alevikuks. Alevik hõlmab peamiselt Nõukogude perioodil rajatud endisi suvilakooperatiive, kus osa hooneid on ehitatud või ümber kohandatud aastaringseks elamiseks.


Hageri

Hageri on alevik Rapla maakonna Kohila vallas.

Alevikust voolab läbi Maidla jõgi. Jõe ääres asub ka Hageri karstiala.

Hagerit läbivad Kernu–Kohila tee, Tõdva–Hageri tee ja Hageri–Kodila–Kuusiku tee. Aleviku piiril lõppeb Ääsmäe–Hageri tee.

Hageris asub Hageri kirik, kus tegutseb Hageri Lambertuse kogudus. Hageri kirikus leeritati Friedrich Reinhold Kreutzwald. Aleviku põhjaosas asub Hageri kalmistu. Hageri kirikumõis (Haggers) asus kirikust 7 km läänes ja jääb nüüd Harju maakonna piiridesse. Hageris asub ka kultuurimälestiseks tunnistatud Hageri vennastekoguduse palvemaja.

Asulat ja kihelkonda on esmamainitud 1241. aastal (Hakriz, ka Haccritz ja Hakrotz).

Alates 1988. aastast tegutseb alevikus Hageri muuseum.

14. detsembril 2001 avati Hageris tänapäevane hooldekodu.

Alevikus tegutsevad Hageri rahvamaja ja Hageri raamatukogu.

Aleviku lähedal Põikma külas asub Hageri hiiekivi.

Hageri, Adila ja Pihali ümbrus on väga rikas muististe poolest. Kui kogu maakonna arheoloogiamälestistest asub üle 40% Kohila valla piirides, siis pooled neist on eespool nimetatud külade maadel. See viitab sealsele põlisele ja tihedale asustusele.


Lohu

Lohu on küla Rapla maakonna Kohila vallas.

Kuni 11. veebruarini 2008 oli küla pindala 3,7 km². Sel päeval eraldati valitsuse otsusega Lohu külast Pukamäe küla, seega jäi Lohu küla pindalaks 2,4 km².

Seisuga 18. september 2006 oli küla elanike arv vanades piirides 200, seisuga 1. jaanuar 2007 oli see 198.

Lohu küla on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas aastal 1216 (villa magna Lone). Toonane küla paiknes jõe läänekaldal kilomeetri pikkuselt praegusest pargist kuni linnuseni ja oli üks Muinas-Harju suuremaid külasid. Henriku kroonikasse sattus ta korduvalt: talvel 1220 oli küla Riiast tulnud rüüstajate koondumiskoht, aastavahetusel 1223–1224 piirasid orduväed Loone linnust 2 nädalat, kuid ei suutnud seda vallutada. Linnus alistus kokkuleppel.

Sealne puurauk on Nabala lademe neostratotüüp.


Loone

Loone on küla Rapla maakonna Kohila vallas. Siin, Keila jõe paremkaldal paikneb muinaseestlaste vallikraaviga Loone maalinn.


Lümandu (Kohila)

Lümandu on küla Rapla maakonna Kohila vallas.

Küla on esmamainitud aastal 1284 (Lümmede), mõisat aastal 1546 (Limmat). 1875. aastal eraldati Lümandu mõisast Nõmmepere (Waldeck) poolmõis.


Masti

Masti on küla Rapla maakonna Kohila vallas.

Küla moodustati 1977 Kohila asunduse (asundi) nendest taludest, mis olid väljaspool Kohila alevi piire.


Pahkla

Pahkla on küla Rapla maakonna Kohila vallas.

Angerja-Pahkla alade asustus pärineb ilmselt juba muinasajast, 10.–12. sajandist. Pahkla küla on esmamainitud 1433. aastal nimega Pachel. Pahkla mõis rajati 17. sajandi alguses Pahkla küla asemele. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul toimunud talude päriseksostmine ning Pahkla kogukonnas olid kõik talud, arvuliselt 35, vabaks ostetud. Kool avati Pahklas 1868. aastal. Sellest ajast elavnes ka kohalik kultuurielu. 19. sajandi lõpul tegutses külas mängu- ja laulukoor. 1926. aastal loodi Pahkla haridusselts, kui koolijuhatajaks oli Roman Esko. Selts korraldas mitmesuguseid kursusi ja ühisettevõtmisi, tegutsesid segakoor ja näitering, seltsil oli oma raamatukogu. Pahkla Kool lõpetas tegevuse paar aastat pärast oma 90. aastapäeva – aastal 1962. 1960. aastate lõpus rajati Pahkla metsa enam kui 200 hektarile Nõukogude armee raketiväebaas.

1992. aastal rajati Pahkla Camphilli Küla vaimupuudega noorte elu korraldamiseks, mis on osa ülemaailmsest Camphilli liikumisest, toetudes R. Steineri antroposoofilisele õpetusele. Camphilli küla on koduks kolmekümnele vaimupuudega inimesele ja nende tugiisikutele.

Pahkla küla staatus ja piirid taastati 1999. aastal.

Külaelanike omaalgatusena moodustati 2001. aasta kevadel Angerja ja Pahkla ühine küla eestseisus ning valiti külavanem.

2002. aasta septembris taasasutati Angerja-Pahkla Haridusselts.

2010. aastal paigaldati külakeskusse Theodor Altermanni mälestuskivi.

Pahkla külas on sündinud kultuuri- ja muusikategelane Robert Theodor Hansen.


Pihali

Pihali (ka Pühali; 1241 Pyol, 1725 Pühala, 1871 Pühhali) on küla Rapla maakonnas Kohila vallas.

1977. aastal liideti Pihali külaga Adila-Krimmi, Anijala, Laisari ja Oru külad. Neist vanimad on Pihali ja Oru, mida on esmamainitud 1241. aastal kui Pyol ja Orgiol.

Pihali, Adila ja Hageri ümbrus on väga rikas muististe poolest. Rapla maakonna arheoloogiamälestistest asub üle 40% Kohila valla piirides ning pooled neist on nimetatud külade maadel. See viitab paikkonna põlisele ja tihedale asustusele.


Rabivere

Rabivere on küla Rapla maakonna Kohila vallas.

Rabivere külaks on liidetud Rabivere asundus, Rabivere-Suurküla ja Rabivere-Krimmi. Rabivere-Suurküla asemel asus varem Kivise küla, mille kohta on esmateade 1241. aastast (Kyuizael). Rabivere mõisa on esmamainitud 1417. aastal (Rappierve, hiljem Rabbifer). Vii mane Rabivere mõisnik oli Hilmar von der Decken.


Urge (Kohila)

Urge on küla Rapla maakonna Kohila vallas.

Urke talu kohta on esmateade aastast 1642. Too talu ja hilisem küla on nime saanud karstinähete (karstiurgete) järgi Urge mäel.

Tuhalasse suunduva tee ristil on mälestuskivi esimesele Kohila koolile, kus õpetati lapsi kuni 1920. aastani. Küla idaservale on viimastel aastakümnetel kerkinud Prillimäe alevik.


Prillimäe

Prillimäe on alevik Rapla maakonna Kohila valla idaosas. Tallinna piirini Prillimäelt on 25 km, Raplani 22 km ja Kohilasse 2 km.

Kohila valla jätkuv kiire areng ja Tallinna lähedus on toetanud ka Prillimäe arengut.

Alevikus asuvad Prillimäe Põnnipere lasteaed, Tallinna Kunstkeraamika Tehas, mitu autoremondiettevõtet, kauplus, noorte- ja teabetuba ning Norcar BSB Eesti AS tootmistehas.

Alevik on nime saanud Prillimäe talu järgi, mille maadele rajati 1937. aastal karusloomakasvandus. Esimesed hõbe- ja sinirebased toodi kasvandusse 1939. aastal. Detsembris 1940 moodustati kasvanduse baasil karusloomakasvatussovhoos. Tänapäeval karusloomakasvandus enam ei tegutse.


Vilivere

Vilivere on küla Rapla maakonna Kohila vallas Keila jõe ääres. Asub Harju ja Rapla maakonna piiril, majanduskeskus on Kohilas.

Külas on Vilivere raudteepeatus. Lähimad koolid ja lasteaiad asuvad Kurtnas ja Kohilas. Korraldatud on õpilaste ja valla elanike transport.

Küla läbib Kiisa–Kohila tee. Küla lõunaosa ulatub kuni Kernu–Kohila teeni ning lääneosa kuni Tõdva–Hageri teeni.

Osaliselt jääb külla Kurtna-Vilivere loodusala.

Viliveres asub mitu arheoloogiamälestiseks arvatud kultusekivi ning üks kivikalme ja asulakoht.

Viliveres asub noorte turvakeskus Kati Kodu.

Külas on tegutsenud Vilivere kool. Hoone on hävinud.

Viliveres elab Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere.


Aleksandra Kollontai

Aleksandra Mihhailovna Kollontai (vene Алекса́ндра Миха́йловна Коллонта́й; sünninimi Domontovitš Домонто́вич; 31. märts (vkj. 19. märts) 1872 Peterburi – 9. märts 1952 Moskva) oli Vene kommunistlik revolutsionäär, algul menševike toetaja, aastast 1914 bolševistliku liikumise liige. Nõukogude Liidu ajal oli ta diplomaat. Diplomaaditööd tegi ta Mehhikos, Rootsis ja Norras.


Kirna

Kirna, küla Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas Kirna, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas Kirna, küla Türi vallas Järva maakonnas


Kartulisalat

Kartulisalat on toit, mille põhikomponentideks on keedetud (harvem muul viisil kuumtöödeldud) tükeldatud kartul ning salatikaste. Kartulisalatile võib olla lisatud teisi aedvilju (porgand, sibul, kurk, õun, hernes, seller), liha- või kalatooteid ja keedetud muna.

Kartulisalat on enamasti külm roog, soe kartulisalat on vähem levinud.

Kastmeks võib kartulisalatil olla õlikaste, majonees või hapukoorekaste. Kesk-Euroopas süüakse õli-äädikakastmega kartulisalatit, millesse kuulub kindlasti sibul; Põhjamaades on tavalisem majoneesist ja rõõsast koorest segatud kaste ning salat on mahedama maitsega.


Kirna (Türi)

Kirna on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla paikneb 5 km Türi linnast põhjas Türi voorestikus.

Kirna piirneb Pala, Poaka, Reopalu ja Türi-Alliku külaga.

Kirna küla on esimest korda mainitud 1564. aastal.

Külas asub Kirna mõis. Klassitsistlik mõisahoone on ehitatud 18. sajandil, mõisa ümbritseb looduskaitsealune park.

20. sajandi algul asusid tänapäevase Kirna küla alal Tedre küla ja Kirna asundus. Aastatel 1913–1917 kandis Kirna mõisa ümber asuv vald Aleksandri valla nime.

Küla läbib Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee osana Türi–Paide maantee.

Kitsarööpmelise Paide–Türi raudtee töötamise ajal asus Kirnas ka raudteejaam.


Kohatu (Märjamaa)

Kohatu on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Kohatut esmamainiti 16. sajandi algupoolel, kui nimetati vabatalupoega Cohatto Oloff. 1529 nimetati veskit Koath. 1689 kirjutati seda nime Kohatta ja 1798 Kohhat (mõis).

Kohatu mõis eraldati Vaikna mõisast ajavahemikul 1726–33. Mõis oli Kullamaa, küla Märjamaa kihelkonnas. 1920-ndatel tekkis mõisa maadele asundus, mis nõukogude ajal liideti Kohatu külaga. 1977 liideti Kohatuga Kullamaa kihelkonna alal olnud Laane ehk Käändalaane küla, mida 1945 mainiti Laanekülana ja mis varem oli Käända asundus. Kohatu küla tänapäevastesse piiridesse jäävad veel Käända ja Kütke mõis. Viimane oli Kohatu mõisa kõrvalmõis ja asus Kullamaa kihelkonnas.


Kohatu

Kohatu on mitme koha nimi

Kohatu, küla Saue vallas Harju maakonnas Kohatu, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas


Kohatu (Saue)

Kohatu on Harjumaal Saue vallas asuv küla. Küla jääb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee äärde.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Metsanurga külaga, läänes Mõnuste külaga, lõunas Kernu ja Kirikla külaga, idas Rapla maakonnaga. Küla piiri pikkus on 17,0 km.


Mõisamaa (täpsustus)

Mõisamaa, küla Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas Mõisamaa, küla Toila vallas Ida-Viru maakonnas Mõisamaa, küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas Mõisamaa, küla Märjamaa vallas Rapla maakonnas Mõisamaa, küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas Mõisamaa, endine küla Jõgevamaal Jõgeva vallas


Lissaboni öö

"Lissaboni öö" on Erich Maria Remarque'i romaan põgenike elust 1939. aastal.

Remarque'i teose põhiteema on võitlus armastuse eest ajal, mil ei võinud teada, kui kaua saad olla veel vabaduses. Kuskil ei olnud turvaline, ilma et kogu aeg oma seljatagust jälgima ei peaks. Saksamaal võis koonduslaagrisse sattuda või elu kaotada rahvuse või poliitilise kuuluvuse tõttu või kui inimesel oli vaenlasi, kes korraga mõjukaks olid saanud.


Peter Kaiser

Peter Kaiser (1. oktoober 1793 Mauren – 23. veebruar 1864 Chur) oli Liechtensteini ajaloolane ja poliitik.


Francis Galton

Sir Francis Galton (16. veebruar 1822 – 17. jaanuar 1911) oli inglise viktoriaanlik psühholoog, polühistor, antropoloog, eugeenik, maadeavastaja, geograaf, leiutaja, meteoroloog, geneetik, psühhometrist ja statistik. Ta löödi rüütliks 1909. aastal.

Galton kirjutas üle 340 raamatu ja teadusartikli. Tema mõtles välja korrelatsiooni mõiste statistikas ning populariseeris ka regresseerumist keskmise suunas (keskmisele taandumise reegel). Ta oli esimene, kes kasutas statistilisi meetodeid inimestevaheliste erinevuste ja intelligentsuse pärilikkuse uurimiseks. Lisaks võttis ta kasutusele küsimustikud ja statistilised vaatlused, et koguda andmeid erinevate inimühiskondade kohta.

Galton oli üks eugeenika teerajajatest, olles ka antud termini looja. Tema raamat "Sünnipärane geenius" (1869) oli esimene sotsiaalteaduslik katse uurida geniaalsust.

Psühholoogias rajas Galton mitu uut uurimisvaldkonda, näiteks vaimsete võimete mõõtmise ehk psühhomeetria, diferentsiaalpsühholoogia ja isiksuse leksikaalse hüpoteesi. Lisaks leiutas ta sõrmejälgede klassifitseerimise viisi. Samas uuris Galton teaduslikul viisil ka palvetamise tõhusust ning leidis kokkuvõtvalt, et need, kelle eest palvetati, ei olnud teistest pikema elueaga.

Meteoroloogia valdkonnas töötas ta välja esimese ilmakaardi, postuleeris antitsüklonite teooria ning oli esimene, kes koostas täieliku kogumi lühiajalistest ilmavaatlustest kogu Euroopa mastaabis.

Galton oli teise inglise suurkuju, Charles Darwini poolnõbu.


Informatsiooni Keskus

Informatsiooni Keskus oli Vabariigi Valitsuse juures asuv Eesti riigiasutus, mille ülesandeks oli riikliku ja rahvusliku meelsuse süvendamine ja levitamine; seltskondliku tegevuse arendamine; informatsiooni teostamine; ajakirjandust, raadiosaadet, filmi ja teisi sellelaadilisi alasid puudutavate küsimuste korraldamine.

Informatsiooni Keskus asutati 6. mail 1940 senise Riikliku Propaganda Talituse asemele.

Johannes Varese valitsuses oli Informatsiooni Keskuse juhataja ülesannetes Hans Kruus.

Vabariigi Presidendi poolt dekreediga 20. augustil 1940, Informatsiooni Keskus likvideeriti, varad ning varalised õigused ja kohustused läksid üle NSVL telegraafi agentuuri "Tass'i" osakonnana tegutsevale Eesti Telegraafi Agentuurile "Eta".


Tšulõmi jõgi

Tšulõm (vene keeles Чулым) on Obi lisajõgi Venemaal Lääne-Siberis.

Tšulõmi jõgi algab Kuznetski Alataust. Ülemjooksul on ta mägijõgi. Algul voolab ta Hakassia ja Krasnojarski krai piirijõena, seejärel Krasnojarski krais. Esialgu voolab ta kirdesse ja jõuab Jenisseile väga lähedale, kõigest 7½ km kaugusele, pöördub siis Balahtas loodesse ja voolab läbi Nazarovo. Sealt suundub ta läände, kuid Kemerovo oblasti piiril keerab itta tagasi, möödub Bogotolist, keerab Atšinskis põhja ja Novobinljussõs uuesti läände. Jõgi jõuab Tomski oblastisse, pöördub edelasse ja läbib Teguldeti. Zõrjanskojes, kus Tšulõmi suubub suurim vasakpoolne lisajõgi Tšet, pöördub jõgi läände ja Assinos loodesse. Suurima parempoolse lisajõe Ulujuli suubumiskohas pöördub Tšulõm läände ja pisut enne suuet edelasse. Tšulõm suubub Obi Moltšanovo ja Kolpaševo vahel.

Tšulõmi jõe alguseks loetakse Valge ja Musta Ijussi ühinemiskohta, mille geograafilised koordinaadid on 54°56'56'N 89°50'02"O. Valge Ijussi lähtest lugema hakates on Tšulõmi jõe pikkus 2023 km. Tšulõmi jõe suudme geograafilised koordinaadid on 57°43'54"N 83°49'34"O.

Jõgi on 1799 km pikk ja tema valgla on 134 tuhat km². Tema vooluhulk suudmes on 785 m³/s, kuid see kõigub aastaajati suuresti. 131 km kaugusel suudmest on täheldatud suurim vooluhulk 8220 m³/s ja vähim vooluhulk 108 m³/s. Suudmes kannab jõgi setteid keskmiselt 68 g/s ehk 2,1 miljonit tonni aastas. alamjooksul on jõgi mitmeharuline ja kuni 1200 m lai, aga jõeoru laius on kuni 10 km.

Tšulõmi jõgi on laevatatav 1173 km ulatuses suudmest kuni Atšinskini. Laevasõitu takistavad põikmadalad ja käänulisus.

Jõe kesk- ja alamjooksul elavad tšulõmid ehk tšulõmi tatarlased. See on väike türgi-tatari rahvas, keda 2010. aasta Venemaa rahvaloenduse järgi elas 355, neist 204 Tomski oblastis ja 145 Krasnojarski krais.


Leponti Alpid

Leponti Alpid (itaalia Alpi Lepontine, saksa Tessiner Alpen) on mäestik Euroopas, osa Alpidest. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 3553 meetrit.


Copyleft

Copyleft on autoriõiguse kasutamine eesmärgiga eemaldada seaduse poolt vaikimisi seatud piirangud teose levitamisel ning teose modifikatsioonide loomisel nõudega, et samasugused levitamis- ning muutmisvabadused säiliksid ka esialgse teose põhjal loodud töödel.

Copyleft on sõnamäng, mis põhineb inglise sõnal "copyright" (autoriõigus, otsetõlkes "kopeerimisõigus" või "koopiaõigus"). Copyleft on justkui äraspidine autoriõigus: kui autoriõigus on loodud eesmärgiga säilitada autori kontroll teose kopeerimise, levitamise ning teosesse muudatuste tegemise üle, siis copyleft on loodud eesmärgiga säilitada teose levitamis- ning muutmisvabadus kasutajate ning järgmiste autorite jaoks. Copyleft'i põhimõtet rakendatakse tavaliselt vabakasutuslitsentsi abil. Esimene ja vaba tarkvara juures kõige levinum copyleft-litsents on GNU GPL.


Kolpaševo

Kolpaševo on linn Venemaal Tomski oblastis. Asub Obi paremal kaldal Keti jõe suudmes.

Kolpaševo on rajatud 17. sajandil. 1938. aastal sai linnaõigused.

Linnas on jõesadam ja lennujaam.


Eddie Cochran

Eddie Cochran (kodanikunimega Ray Edward Cochran; 3. oktoober 1938 Albert Lea, Minnesota osariik, USA – 17. aprill 1960 Bath, Inglismaa) oli USA rock'n'roll'i laulja.


Minussinsk

Minussinsk on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Jenissei jõe paremal kaldal, 25 km kaugusel Abakanist.

Linn asutati 1740. aastal, linnaõigused sai 1822. Minussinskisse saadeti 19. sajandil asumisele poliitilisi teisitimõtlejaid.

Seal asub üks Venemaa vanimaid koduloomuuseume (asutatud 1877). Linnas on ka draamateater ja dekabristide muuseum.


Anni-Frid Lyngstad

Anni-Frid Synni Lyngstad (esinejanimega Frida; sündinud 15. novembril 1945 Ballangeni vallas Norras) on rootsi laulja. Tuntud eelkõige ansambli ABBA liikmena.

Anni-Frid sündis Wehrmachti seersandi Alfred Haase ja 19-aastase norralanna Synni Lyngstadi suhtest, pool aastat pärast Saksa okupatsiooni lõppemist Norras. 1947. aastal oli Anni-Frid sunnitud kolima koos vanaema Arntine (Agny) Lyngstadiga Rootsi, sest sõja ajal sakslasega lapse saamine oli häbiväärne ja niisugustelt vanematelt võidi lapsed koguni ära võtta. Nad elasid Härjedaleni maakonnas, kus Agny tegi mitmesuguseid juhutöid. Synni jäi veel mõneks ajaks Lõuna-Norrasse, kuid peagi liitus Anni-Fridi ja Agnyga Rootsis, ning nad kolisid Malmköpingisse. 28. septembril 1947, enne Anni-Fridi teist sünnipäeva, suri tema ema neerupuudulikkusse ja lapse kasvatas üles vanaema. Juunis 1949 kolisid nad Eskilstuna lähedale Torshällasse, kus Agny töötas õmblejana. Torshällas kasvaski Anni-Frid üles, suvepuhkused veetis aga Norras sugulaste juures. Anni-Frid uskus, et tema ohvitserist isa suri Teise maailmasõja lõpul, mil laev, kus ta viibis, uppus. Kui Saksa noorteajakirjas Bravo avaldati 1977. aastal Anni-Fridi elulugu, siis avastas tema poolvend Peter Haase selle artikli, ning küsis oma isalt, kas ta viibis sõja ajal Ballangenis. Samal aastal kohtuski Anni-Frid oma isaga esimest korda Stockholmis. Haase suri 2009. aastal.

Anni-Fridi muusikaarmastus sai alguse lapsepõlves sellest, et vanaema laulis talle tihti (peamiselt vanu norra laule). Kuigi vanaema tihti julgustas teda laulma, ei käinud ta kunagi tema kontsertidel ning suri natuke aega enne ABBA asutamist. Lauljakarjääri alustas Anni-Frid 1958. aastal (13-aastaselt) džässilauljana. 1963. aastal moodustas ta ansambli Anni-Frid Four. 18-aastaselt abiellus ta ansambli bassimängija Ragnar Fredrikssoniga. Abielust sündis kaks last: poeg Hans Ragnar (26. jaanuaril 1963) ja tütar Ann Lise-Lotte (25. veebruaril 1967). 19. mail 1970 paari abielu lahutati. Samal päeval suri tema vanaema Arntine (71-aastaselt).

1969. aasta veebruaris tutvus ta Benny Anderssoniga Eurovisiooni Rootsi eelvoorus, mille Lyngstad lõpetas lauljana neljanda kohaga. Andersson osales sel võistlusel heliloojana. Juba sama aasta augustis nad kihlusid. 1971. aastal asusid nad koos elama. ABBA koosseisu kuulus ta aastatel 1972–1982. Lyngstad ja Andersson abiellusid alles 6. oktoobril 1978, kui ABBA oli kuulsuse tipul, aga juba 1981. aasta veebruaris kolisid nad lahku ja lahutasid abielu sama aasta novembris. Pärast ABBA-st lahkumist jätkas Lyngstad soolokarjääri.

1982. aastast elas Lyngstad Londonis. 1980. aastate keskpaiku asus ta elama Šveitsi, kus elab praegugi.

1988. aastal sai Lyngstad vanaemaks, kui tema tütrel Ann Lise-Lottel sündis poeg Jonathan. 13. jaanuaril 1998 hukkus Ann Lise-Lotte autoõnnetuses USA-s Detroiti äärelinnas Livonias.

26. augustil 1992 abiellus Lyngstad prints Heinrich Ruzzo Reußiga, kes oli temast viis aastat noorem, ja sai kasuemaks kaksikutele, 2. juunil 1977 sündinud Henriette ja Pauline Reußile. Abikaasa Heinrich suri 29. oktoobril 1999 lümfoomi tagajärjel.

Heinrich oli õppinud samas internaatkoolis kui Rootsi kuningas Karl XVI Gustav. Seetõttu tutvus Lyngstad Rootsi kuningaperega ja sai lõpuks kuninganna Silvia lähedaseks sõbraks.


Mežduretšensk

Mežduretšensk on linn Venemaal Kemerovo oblastis, Mežduretšenski rajooni keskus. Asub Ussa jõe suudmes Tomi jõe ääres.

Mežduretšenski linn moodustati Olžerasi tööliskülast 1955. aastal.

Linn on söekaevanduste keskus, asudes Kuzbassi söebasseinis.


Tomi jõgi

Tomi jõgi (vene Томь) on jõgi Lääne-Siberis.

Jõe ääres asuvad Novokuznetsk, Kemerovo, Mežduretšensk, Jurga, Tomsk ja Seversk.


Kōbō Abe

Kōbō Abe (安部公房; kodanikunimi Kimifusa Abe, 7. märts 1924 Tokio – 22. jaanuar 1993 Tokio) oli jaapani kirjanik, sürrealistlike romaanide autor.

Abe kasvas üles Jaapani poolt okupeeritud Mandžuurias Mukdenis (praegu Shenyang). 1941. aastast õppis ta ülikoolis arstiteadust. 1943. aastal läks ta tagasi Mukdeni. 1945. aastal, kui ta arstist isa oli tüüfusse surnud, naasis ta koos emaga Jaapanisse.

Tema esimesed luuletused ilmusid 1947. aastal ("Luuletusi tundmatult poeedilt"). Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta 1962. aastal ilmunud romaaniga "Luitenaine" (eesti keeles 1968), mille põhjal valmis 1964. aastal mängufilm.

Eesti keeles on temalt ilmunud veel romaanid "Neljas jääaeg" (1966) ja "Härra S. Karma kuritöö" (1984). Nii need kui ka "Luitenaise" on jaapani keelest tõlkinud Agu Sisask. 2023. aastal ilmus Maret Nukke tõlkes "Kastimees" (Hako-otoko).


Sakura Sena

Sakura Sena (jaapani keeles 瀬名さくら, Sena Sakura; sündinud 31. jaanuaril 1975) on jaapani modell ja näitleja, kes on tuntud oma 32G-suuruses rindade poolest.

Ta alustas karjääri 18-aastaselt pornofilmis "Kaiken".


Preeria

Preeria on Põhja-Ameerika parasvöötme rohtla.

Preeriad levisid või levivad peamiselt Suurel tasandikul Ameerika Ühendriikides (peamiselt Põhja-Dakota, Lõuna-Dakota, Nebraska, Kansase, Oklahoma, Texase, Colorado, Wyomingi ja Montana osariigis) ja Kanadas (peamiselt Manitoba, Saskatchewani ja Alberta provintsis). Tänapäeval on suurem osa preeriaid põllumaaks muudetud.

Preerias domineerivad rohttaimed puittaimede üle, palju on kõrrelisi. Loomadest olid preeriale iseloomulikud ameerika piison ja koiott.

Preeriaga sarnanevad piirkonnad mujal maailmas on stepp (Kasahstan, Venemaa), pampa (Argentina) ja pusta (Ungari). Soojema kliimaga rohtlat nimetatakse savanniks.


Mutageen

Mutageen on mutatsioone esilekutsuv tegur. Kuna paljud mutatsioonid põhjustavad vähki, siis nimetatakse mutageene sageli kantserogeenideks.

a) füüsikalised (radioaktiivne kiirgus, UV-kiirgus, vibratsioon, müra)

b) keemilised (ravimid, kemikaalid)

c) bioloogilised (viirused, bakterid, orgaanilised ained)


Vigala kihelkond

Vigala kihelkond (lühend Vig; saksa keeles Kirchspiel Fickel, ladina keeles parochia Figalensia) oli haldusüksus Läänemaal.


Loe küla

Loe on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.


Anna Karenina

"Anna Karenina" on vene kirjaniku Lev Tolstoi romaan, mis ilmus esimest korda aastail 1875–1877 järjejutuna ajakirjas Russki Vestnik ("Русскій Вѣстникъ"), kuid ajakirja toimetaja Mihhail Katkovi tülide tõttu Tolstoiga ei avaldatud romaani täies mahus. 1878. aastal töötas Tolstoi "Anna Karenina" põhjalikult ümber ning samal aastal ilmus see ka raamatu kujul.

Teost peetakse üheks realismi tippsaavutuseks, Tolstoi nimetas seda raamatut oma esimeseks "tõeliseks" romaaniks. Raamatu peategelase Anna Karenina prototüüp oli osaliselt Aleksandr Puškini vanem tütar Maria Hartung (1832–1919). Tolstoi oli Mariaga kohtunud lõunalauas ka isiklikult.

Enamik vene kriitikuid peab raamatut kõrgkihi elu ja armusuhete lahkamiseks. Fjodor Dostojevski nimetab oma "Kirjaniku päevikus" teost aga tõeliseks kunstiteoseks.

Ajakirja Time 2007. aasta jaanuarinumbris nimetatakse "Anna Kareninat" kõigi aegade parimaks raamatuks.

Romaani "Anna Karenina" põhjal on tehtud hulgaliselt filme. Ühed kuulsamad on 1927. aastal linastunud film "Armastus" ("Love") ja 1935. aasta ekraniseering, mille mõlemas mängib peaosalist Anna Kareninat Greta Garbo.


Metsküla (Rapla)

Metsküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.


Nõmmemetsa

Nõmmemetsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.


Nõmmküla (Rapla)

Nõmmküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.


Kabala (Rapla)

Kabala on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Kuni 2017. aasta oktoobrini kandis Tamme küla nime. Külas tegutseb Kabala Lasteaed-Põhikool.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Raikküla valla halduskeskus.


Valli

Valli on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Järvakandi mõisasüdame juurde tekkinud asunduse keskmine osa sai 1936. aastal Valli nime. Selle nime valiku põhjus pole teada, ent läheduses on mitu Valli talu.

Külas asuvad Järvakandi mõisakompleks ja peahoone varemed, Järvakandi mõisa Taubede kalmistu ning Purku Samaaria koda. Külas asuvad ka Valli valge mänd ja Serbia tamm.

1. jaanuaril 2022 elas Valli külas 68 inimest.


Petšora

Petšora on linn Venemaal Komi Vabariigis, Petšora rajooni keskus. Asub Petšora jõe ääres.

Petšora linn asutati 1949. aastal kahe alevi liitmise teel.

Linnas asub Venemaa kosmosevägede väeosa nr 96876.


Raka (Rapla)

Raka on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 63 inimest. Neist 60 (95,2%) olid eestlased.


Aranküla

Aranküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 28 inimest. Kõik olid eestlased.


Hagudi küla

Hagudi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas Hagudi alevikust lõunas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 95 inimest. Neist 91 (95,8%) olid eestlased.

1977. aastal liideti Hagudi külaga Hagudi-Metsküla.

Küla idapiir jookseb mööda Keila jõge.

Küla läbivad raudteeliin ja Tallinna–Rapla–Türi maantee.


Hagudi

Hagudi on alevik Rapla maakonnas Rapla vallas.

Hagudis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 311 inimest. Neist 284 (91,3%) olid eestlased.

Hagudi mõisas on sündinud Adam Johann von Krusenstern.

Alevikus on Hagudi raudteepeatus. Alevikku läbib Tallinna–Rapla–Türi maantee.

Hagudis tegutsevad raamatukogu, põhikool ja lasteaed.

Alevikust edelasse jääb Hagudi raba.


Iira

Iira on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Iiral asub Kuusiku lennuväli.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 126 inimest. Neist 122 (96,8%) olid eestlased.


Juula (Rapla)

See artikkel on külast Rapla vallas; Tabivere valla küla kohta vaata artiklit Juula (Tabivere)

Juula on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 49 inimest. Neist 48 (98,0%) olid eestlased.


Juula (Tartu)

Juula on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas on 32 kinnistut ja 25 majapidamist.


Lisa Winters

Lisa Winters (sündinud 6. märtsil 1937 Pompano Beachis Florida osariigis) on endine Ameerika Ühendriikide modell. Ta oli ajakirja Playboy postritüdruk 1956. aasta detsembri väljaandes.

Foto tegi Bunny Yeager, kes avastas nooruki, kui Lisa jooksis bussi peale. Lisa poseeris ainult Yeagerile, kuna ta oli liiga häbelik, et end paljastada meesfotograafide ees.

Vaatamata temast tehtud fotode populaarsusele Playboy lugejate seas, ütles Lisa ära kõikidest edasistest pakkumistest, mis oleksid viinud ta meelelahutusärisse. Siiski mõnda aega ta avaldati temast üksikuid fotosid ajakirjas Playboy.


Kalevi

Kalevi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 69 inimest. Neist 68 (98,6%) olid eestlased.


Kelba

Kelba on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 24 inimest. Neist 23 (95,8%) olid eestlased.


Kodila

Kodila on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 268 inimest. Neist 253 (94,4%) olid eestlased.

Külas tegutseb Kodila raamatukogu.


Kodila-Metsküla

Kodila-Metsküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 20 inimest. Kõik olid eestlased.


Koigi (Rapla)

Koigi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 37 inimest. Neist 35 (94,6%) olid eestlased.


Kuku

Kuku on Raplamaal Rapla vallas asuv küla.

Kohanime esmamainiti 17. sajandi II poolel, kui nimetati isikut Kuckeperre Mart. 1725 mainiti Kucke küla. Küla kuulus Seli mõisale.

Kohanimi tuleb sõnast "kukk". See võis olla talupoja lisanimi. "Kuku" on selle hellitusliitega teisend (nagu "kiisu", "kutsu", "jänku" ja "notsu").

Küla lääneosas asub Sootaga, mille nimi on antud Koigi või Mõisaaseme poolt vaadatuna. Seda küla mainiti 1447 kujul Sontake, 1523 kujul Sontack ja 1725 kujul Sotack. Sootaga liideti Kukuga 1977.

Küla idaosa kuulus varem Purila mõisale ja kandis nime Purila-Ülejõe.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 92 inimest. Neist 87 (94,6%) olid eestlased.


Kuusiku-Nõmme

Kuusiku-Nõmme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 29 inimest. Neist 26 (89,7%) olid eestlased.


Kõrgu

Kõrgu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 17 inimest. Neist 16 (94,1%) olid eestlased.


Lipstu

Lipstu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 19 inimest. Kõik olid eestlased.


Mahlamäe

Mahlamäe on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 75 inimest. Kõik olid eestlased.


Mõisaaseme

Mõisaaseme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Kõik olid eestlased.


Mällu

Mällu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 13 inimest. Kõik olid eestlased.


Nõmme (Rapla)

Nõmme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Kõik olid eestlased.

Kultuurimälestistest asub külas Nõmme kõrtsihoone.

Külas elab Aavo Mägi, kes on aretanud umbes 200 sirelisorti ja kellel on arvatavasti üks Eesti suuremaid sireliaedu.


Oela

Oela on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 40 inimest. Neist 39 (97,5%) olid eestlased.

Esmateated Oela külast pärinevad aastast 1241, mil küla mainiti Taani hindamisraamatus nimega Oiel.


Ohulepa

Ohulepa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 19 inimest. Neist 18 (94,7%) olid eestlased.

Küla lõuna-, ida- ja põhjaküljes asub Linnuraba looduskaitseala, mille territoorium jätkub naaberkülades. Küla keskel asuvad kaitsealused Ohulepa põlispuud. Samuti asub külas kaitsealune Viirakivi rändrahn.

Ohulepa põhjapiiril voolab Kasari jõgi. Edelaosas asuvad Põlli kraav ja Vardi jõgi. Küla põhjaosas suubub Kasari jõkke Pihali kraav.

Ohulepa lääneosas asuvad Adila-Krimmi soo ja Aigitse soo.

Kultuurimälestistest asuvad külas üks lohukivi ja kaks kivikalmet.

Külas asus Ohulepa mõis, mille puidust peahoone on tänapäevaks hävinud. Mõis oli aastatel 1818–24 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi (1803–1882) vanematekoduks, kus noor Kreutzwald puutus kokku ka elava rahvaloominguga.


Oola

Oola on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 26 inimest. Neist 23 (88,5%) olid eestlased.


Palamulla

Palamulla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 30 inimest. Neist 28 (93,3%) olid eestlased.


Purila

Purila on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 150 inimest. Neist 142 (94,7%) olid eestlased.


Ridaküla (Rapla)

Ridaküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 27 inimest. Kõik olid eestlased.


Röa (Rapla)

Röa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 39 inimest. Neist 31 (79,5%) olid eestlased.


Toivo Jürgenson

Toivo Jürgenson (sündinud 28. augustil 1957 Tallinnas) on Eesti teedeehitusinsener, poliitik ja ettevõtja. Ta oli majandusminister 1994–1995 ning teede- ja sideminister 1999–2002.


Seli (Rapla)

Seli on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 43 inimest. Neist 39 (90,7%) olid eestlased.

1920. aastatel moodustati Seli mõisa maadest Seli asundus. 1977 nimetati asundus Seli külaks.


Seli-Nurme

Seli-Nurme on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 11 inimest. Neist 10 (90,9%) olid eestlased.


Sikeldi

Sikeldi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 54 inimest. Neist 52 (96,3%) olid eestlased.

Küla piiresse jääb endine Rugula küla.


Sulupere

Sulupere on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 154 inimest. Neist 149 (96,8%) olid eestlased.


Tapupere

Tapupere on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 12 inimest. Neist 12 olid eestlased.


Tuti

Tuti on küla Raplamaal Rapla vallas.

Tuti asub Rapla–Märjamaa maantee ääres Raplast 2 km edelas ja Iirast sama palju kirdes. Sulupere asub Tutist 1 km kaugusel põhjas ja Mahlamäe 1 km kaugusel idas.

Tuti on osa ajaloolisest Rapla külast, näiteks 1796. aasta kaardil on see tähistatud nimega Alt Rappel. Tollal kuulus küla Rapla kihelkonda Alu-Rapla mõisale. Rahvasuus on Tutit nimetatud Sõeruma veski järgi Veskikülaks ja varasema Hertu, praeguse Rapla raudteejaama järgi Vaksalikülaks. Tutina on küla esmamainitud alles 1922. 1977–97 kuulus ta Sulupere küla koosseisu.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 62 inimest. Kõik olid eestlased.

Külanimi tuli Tuti talust. Hiljem ühendati see talu Romuluse taluga. Algselt oli Tuti nähtavasti talupoja lisanimi. Karjamardi pere heinamaal asub Tutimägi ja see võibki olla lisanime alus.


Tõrma (Rapla)

Tõrma on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

Tõrma küla kohta on esmateade 1241. aastast (Terma).

Tõrmast on pärit Ignas Tõrmaküla.

Küla on kaitse all pärandkultuuriobjektina – põlisküla. Külas asuvad kaitsealused Vanatoa tamm ja Tõrma Suurkivi (Rebasekivi) ning looduslik pühakoht Vanatoa lohukivi ja ka kivikalmest arheoloogiamälestis "Kabeliaed".

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 21 inimest. Kõik olid eestlased.


Tõrma

Tõrma, küla Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas Tõrma, küla Rapla vallas Rapla maakonnas Tõrma (Kadrina)

Tõrma, alev Venemaal Habarovski krais Verhnebureinski rajoonis


Uusküla (Rapla)

Uusküla on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 372 inimest. Neist 359 (96,5%) olid eestlased.

Uuskülas Sildema talus on sündinud Eesti Vabariigi peaminister Otto Tief. Tema mälestuse jäädvustamiseks tähistati hävinenud maja asukoht 1989. aastal Eestis ainulaadse korstenmonumendiga. Mälestusplaadi on kavandanud kunstnik Ott Herodes.

Külas asub Rapla kalmistu, mis on arvele võetud ka kultuurimälestisena.


Valtu

Valtu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 218 inimest. Neist 214 (98,2%) olid eestlased.


Väljataguse (Rapla)

Väljataguse on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 84 inimest. Neist 83 (98,8%) olid eestlased.


Väljataguse

Väljataguse, küla Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas Väljataguse, küla Rapla vallas Rapla maakonnas Väljataguse, küla Türi vallas Järva maakonnas


Äherdi

Äherdi on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 21 inimest. Neist 20 (95,2%) olid eestlased.

1977. aastal liideti Äherdi külaga Seli-Metsküla.


Ülejõe (Rapla)

Ülejõe on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 81 inimest. Neist 80 (98,8%) olid eestlased.


Lätimetsa

Lätimetsa on paikkond Märjamaa valla loodeosas, hõlmates Läti küla põhjapoolsed suurte segametsadega alad. Põhiosa Lätimetsa metsamassiivist paikneb Käntu soo ja Sepasoo vahelisel alal. Lätimetsa metsad on osake vanast ja suurest Kasari (Teenuse) ja Vigala jõe vahelisest kraavitatud ja sihistatud metsamassiivist.

Vanimad teated Lätimetsa piirkonna kohta pärinevad 1488. aastast, kui Päärdu mõis müüs sealsed metsad ja heinamaad Kivi-Vigala vasallilinnusele. 18. sajandist kuulus Lätimetsa Vana-Vigala mõisale. Hilisemate sajandite jooksul osa heinamaid metsastus. 20. sajandi alguseks oli Lätimetsa metsamassiiv üks suuremaid Läänemaal. Metsamassiivi laiendati veelgi Käntu soo ja Sepasoo kuivendamise arvelt. Lätimetsa metsi haldasid Looritsa (Vana-Vigalas) ja Käntu (Käntu soo põhjaservas Läti küla tagamaal) metsavahid.

Lätimetsa paikkonda läbis veel 20. sajandi keskel suhteliselt oluline Läti-Kastja kohalik tee. Tänapäevaks on teetamm muutunud läbimatuks ning on enamasti võsastunud.


Gene Vincent

Gene Vincent (õieti Vincent Eugene Craddock; 11. veebruar 1935 Norfolk, Virginia osariik – 12. oktoober 1971 New Hall, California osariik) oli USA rockabilly- ja kantrilaulja.

Tema imidži juurde kuulusid vasaku jala lonkamine ja nahkne esinemiskostüüm.


Betty Blue

Betty Blue (14. august 1931 West Memphis, Arkansas – 23. august 2000) oli ameerika modell ja näitleja. Ta oli ajakirja Playboy posteritüdruk 1956. aasta novembrikuu väljaandes. Foto autor oli Hal Adams.

Blue on ennast nimetanud nudistiks. Enne Playboysse jõudmist oli ta striptiisitar El Rancho hotellis ja kasiinos. Ta poseeris muudeski meesteajakirjades.

Betty Blue tegeles ka näitlejatööga, peamiselt telereklaamides ja mõnes teisejärgulises filmis.

Aastail 1957–1963 oli ta abielus produtsendi ja režissööri Harold Lime'iga. Paar abiellus uuesti 1991.

Blue suri 23. augustil 2000 südamerabandusse. Tema tuhk puistati Playboy mõisa (Playboy asutaja Hugh Hefneri kodumaja) lähedale.


Kalana linnamägi

Kalana linnamägi (ka Otisaare, Otissaare või Ottisaare linnamägi) asub Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kalana küla keskuse lähedal. Tegemist on Mõhu väikemaakonna ainsa linnamäega. Linnamäel paiknes pelgupaiklinnus, mis oli esimest korda kasutusel 4.-7. sajandini ja rajati uuesti 11. sajandil. Linnus hävis tõenäoliselt 13. sajandi alguse vallutussõdade käigus. Linnamäel paikneb 1940. aastast Eesti linnuste kaart ja jalamil asub mälestuskivi Otisaare talus sündinud Vabadusristi kavalerile kolonel Hans Silbermannile. Kalana linnamägi on 1925. aastast riikliku kaitse all.


Janet Pilgrim

Janet Pilgrim (sünninimi Charlaine Edith Karalus; 13. juuni 1934 Wheaton, Illinois – 1. mai 2017 Norwalk, Connecticut) oli USA modell ja näitleja.

Nimega Charlaine Karalus töötas ta Playboy tellimisosakonnas. Ajakirjale poseeris ta Hugh Hefneri isiklikul soovitusel, kes andis talle esinejanime Janet Pilgrim.

Tollal poseeris ta mõnesaja dollari eest (tänapäeval on tasu 65 000 Ameerika dollarit).


Regoliit

Regoliit on lahtise heterogeense materjali kiht, mis katab aluspõhja. Regoliidiks nimetatakse kõike, mis asub värskete murenemata aluspõhjakivimite ning atmosfääri vahel. See hõlmab aleuriiti, mulda, murenenud aluspõhjakivimeid ja muid allohtoonseid setteid. Geoloogilistel kaartidel nimetatakse regoliiti enamasti pinnakatteks.

Regoliit katab suuremat osa Maa pinnast. Ilma regoliitse katteta maapinda nimetatakse paljandiks. Samuti esineb regoliiti Kuul, Marsil, osadel asteroididel ning teistel terrestriaalsetel planeetidel ja kuudel.


Tartu linnus

Tartu muinaslinnus (ka Tarbatu linnus) oli eestlaste linnus praeguse Tartu linna territooriumil Toomemäel, nüüdse Tartu tähetorni kohal. Mõnede ajaloolaste arvates on Tartu järjepidevalt arenenud I aastatuhande keskpaiku tekkinud muinaslinnusest keskaegseks linnaks 13. sajandil.

Linnuse kunagine asukoht on hilisematel sajanditel toimunud ehitustegevuse tõttu tundmatuseni muutnud. Mitmete arheoloogiliste kaevamiste käigus on siiski avastatud muinasaegsete vallide, puitkonstruktsioonide ja hoonete aluste jäänuseid.


Loodusgeograafia

Loodusgeograafia ehk füüsiline geograafia on inimgeograafia kõrval üks kahest peamisest geograafiaharust. Loodusgeograafid uurivad seda osa Maast, mis on inimese elukeskkonnaks.

Maa on jaotatud sfäärideks, millest peamised on atmosfäär, biosfäär, krüosfäär, hüdrosfäär, litosfäär ja pedosfäär. Loodusgeograafid tegelevad geomorfoloogia, glatsioloogia, hüdroloogia, meteoroloogia, klimatoloogia, maastikuteaduse, loodusressursside jms uurimisega.

Loodusgeograafia erineb geoloogiast peamiselt ajateguri poolest. Kui geoloogia uurimisobjektiks on Maa kogu 4,5 miljardi aasta vanune ajalugu, siis loodusgeograafias omab üldjuhul tähtsust vaid viimasele jääajale järgnenud ajavahemik.


Jacob van Ruisdael

Jacob Isaackzoon van Ruisdael (; (1628/1629 Haarlem, Hollandi Vabariik – 10. märts 1682 Amsterdam, Hollandi Vabariik) oli hollandi maali- ja trükikunstnik.

Ruisdaeli peetakse Hollandi kuldajastu üheks tuntumaks maastikumaalijaks. Ta mõjutas maastikumaali traditsiooni üle maailma, muuhulgas inglise romantiste, prantsuse Barbizoni koolkonda, Hudsoni jõe koolkonda ning teisi Hollandi maalikunstnikke, nende seas Vincent van Goghi.

Ruisdaeli looming oli kogu ta elu Hollandi Vabariigis hinnas. Tänapäeval leiab seda era- ja riiklikest kogudest üle maailma. Suurimad kogud asuvad Amsterdamis Rijksmuseumis, Londonis Rahvusgaleriis, Peterburis Ermitaažis ja New Yorgis Metropolitani muuseumis.


Keava II linnamägi

Keava II linnamägi ehk Keava Võnnumägi on linnamägi, mis asub Keava linnusest 700–800 m põhja pool, Keava–Hõreda teest 150 m läänes Linnaalustes.


Johann Freitag von Loringhofe

Johann Freitag von Loringhofe (ka Johann Fridach van Loringhoffe, Freitag von Loringhoven või Freytag von Loringhoven; umbes 1430 – 26. mai 1494) oli Liivimaa ordumeister aastatel 1483–1494.

Loringhofe sündis Vestfaalis Löringhoffi asulas. Hiljem asus ta ordurüütlina (nagu ka veel 7 tema sugulast) elama Vana-Liivimaale. 1451. aastal on teda mainitud rüütelvennana Tallinnas. Ordumeister Bernhard von der Borchi ajal (1472. aastal) sai ta Tallinna komtuuriks. 1483. aasta novembris sai ta Saksa ordu Liivimaa haru (Liivi ordu) maameistri asetäitjaks, ordumeistriks kinnitati ta ametlikult 1485. aastal.

Tema ajal suurenes oluliselt Moskva-poolne oht: venelased ehitasid 1492. aastal Narva linna vastu Ivangorodi (Vene-Narva) kindluse ning pommitasid sealt (Balthasar Russowi teateil) aeg-ajalt Narva linna. Loringhofe asus tegema ettevalmistusi Moskvale vastuastumiseks, kuid suri enne, kui jõudis midagi reaalset korda saata. Vastuseisu venelastega pidi lahendama tema järglane Wolter von Plettenberg, kelle Loringhofe oli 1488. aastal ordu maamarssaliks määranud.


Fiksism

Fiksismiks nimetatakse geoloogias enne laamtektoonika teooria loomist valitsenud õpetust, mille kohaselt litosfääriplokid said liikuda vaid vertikaalselt. Fiksismi vahetas 1960. aastail välja mobilism, mis käsitleb litosfääriplokkide, mida nimetatakse laamadeks, liikumist nii vertikaal- kui ka horisontaalsuunas.


Vehrulitsa linnamägi

Vehrulitsa linnamägi (Veerulitsa) ehk Petserimägi on arvatav linnamägi Verhulitsa külast veidi lääne pool, Mustoja vasakul kaldal. Mäe kogupikkus on 110 m. Linnuse või pelgupaigana oli arvatavasti kasutusel vaid kõrgem ja laiem, tasandatud pinnaga lõunapoolne osa. 70 x 47 m, mis lääne ja edela poolt muust seljakust eraldatud kraaviga, kust hiljem on kulgenud tee. Tasandustöid on mäel tehtud nähtavasti hiljemgi, sest tegemist on Vehrulitsa küla jaanitule ja kiigeplatsiga. Arvatava linnamäe loodeotsas oleval neemikul inimtegevuse jäljed puuduvad. Esialgu võib seda pidada II aastatuhande algusse kuuluvaks neemiklinnuse tüüpi pelgupaik-linnuseks.


Truuta linnamägi

Truuta linnamägi on järsunõlvaline mägi Truuta küla Liinujärve kirdekaldal Otepää vallas Valga maakonnas. Linnamägi paikneb Vidrike–Kooraste teest 700 m põhja pool ja Liinu-Kalda talust 350 m lääneedelas.


Berengar Frioolist

Berengar Frioolist (Berengario I; umbes 845 – 16. aprill 924) oli Friuli markkrahv, Itaalia kuningas ja Frangi keiser.

874. aastal sai Berengarist oma venna Unroch III surma järel Friuli markkrahv.

888. aastal õnnestus Berengaril end keskaegse Itaalia kuningaks kroonida ning seejärel asus ta taotlema juba Frangi keisri krooni. Ent Itaalias olid tugevad positsioonid ka Spoleto Guidol, kel õnnestus 891. aastal keisrikroon enda ning Itaalia kuningakroon poeg Lamberto kätte saada. Guido oli üks mõjukamaid Kesk-Itaalia valitsejaid, kes pärast Karl Paksu surma ning Frangi impeeriumi lõplikku kokkuvarisemist valiti vastukaaluks Friooli Berengarile samuti Itaalia kuningaks (889. aastal). Nende vahel puhkes ka võitlus Frangi keisritiitli pärast, mille võitis Guido, kes sundis 891. aastal paavsti ennast keisriks ja poeg Lambertot Itaalia kuningaks kroonima. Väljaspool Itaaliat ei tähendanud tema keisritiitel aga tegelikult midagi ning Berengar sõlmis liidu Ida-Frangi kuninga Arnulfiga. 894. aastal saigi Guido Arnulfi pojalt Zwentiboldilt ja Berengarilt lüüa ning enamik Itaaliat tunnistas Berengari kuningana. Tema poeg Lamberto võitles aga nende vastu edasi, kuni hukkus 898. aastal jahiõnnetuss.

Juba 896. aastal oli Ida-Frangi kuningas Arnulf endale haaranud Itaalia kuninga ja keisri tiitlid, ta säilitas need kuni oma surmani 899. aastal. Nüüd püüdis Berengar oma võimu Itaalias taastada, ent põrkus sealsete aadlike vastuseisule, kes kutsusid oma valitsejaks hoopis Alam-Burgundia kuninga Louis', tollest sai ka järgmine keiser Louis III (Ludwig III) nime all.

Ent 902. aastal võitis Berengar Louis'd ning ajas ta Itaaliast välja, võttes talt lubaduse, et ta enam kunagi oma võimu taastada ei püüa. Kuid 905. aastal tungis Louis taas Itaaliasse ning Berengar lasi ta seejärel pimedaks torgata. Seejärel oli tema võim Itaalias kindlustatud. 915. aastal krooniti ta viimaks ka keisriks.

Kuid alates 919. aastast algasid suured segadused, mis Berengari võimu kiiresti õõnestasid. Osad Itaalia aadlikud kutsusid uueks Itaalia kuningaks Ülem-Burgundia valitseja Rudolf II ning 922. aastaks haaras too reaalse võimu Itaalias enda kätte. Berengar püüdis vastupanu osutada Frioolis, mis kannatas ungarlaste rüüsteretkede käes. 924. aastal tapeti Berengar aga Veronas ühe oma kaaslase poolt. Pärast Berengari jäi unarusse ka keisritiitel, mille pälvis alles Saksa-Rooma keiser Otto I ligi 40 aastat hiljem (962. aastal).


Pisuhänd

"Pisuhänd" on Eduard Vilde satiiriline komöödia aastast 1913, kirjandusteadlase Ants Järve hinnangul Vilde tuntuim näidend.

Kirjandusteadlase Ants Järve hinnangul on "näidendi ideeline põhieesmärk /---/ eesti tõusikkodanluse mentaliteedi mõnede külgede avamine, eriti jõukuse- ja kuulsuseiha esiletoomine. Nii on näidend oma ainestikult lähedane draamale "Tabamata ime"." Näidendi tegelased "naeruvääristavad end eelkõige oma ideaalide piiratuse ja sisemise mina tühisuse tõttu."

Eesti kultuuriruumis leidub ohtralt tsitaate "Pisuhännast", viiteid selle sündmustikule ja tegelaskujudele. Tuntud on ütlused "Tuu pole häda peräst — tu om toreduse peräst", "Kord Vestmann all ja Piibeleht peal", "Vestmann Vestmanni uulitsast" jts.


6025

6025 (õieti Carlos Cadona) on USA muusik.

Ta oli lühikest aega hardcore punk'i bändi Dead Kennedys trummar ja hiljem bändi teine kitarrist.

1980ndatel diagnoositi tal skisofreenia.

Muusikuna on ta vähe tegutsenud ja avalikkusest on ta eemale hoidnud.


Roald Jürlau

Roald Jürlau ehk Rollo (sündinud 25. oktoobril 1958 Jõhvis) on eesti kitarrist ja helilooja.

Ta lõpetas aastal 1977 Tallinna 47. Keskkooli. Ta on õppinud Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas.

Ta on peamiselt tuntud bändi Singer Vinger kitarristina, enne tegutses ta ka bändi eelkäijates Pära Trustis ja Turistis. 1970-ndate lõpul sai tuntuks ansamblis Teravik 2, hiljem Joel Steinfeldti saateansamblis Dr. Friedrich. Jürlau on Singer Vingerile kirjutanud mitmete tuntud laulude meloodiad, tehes koostööd luuletaja Villu Kanguriga. Lauljana esitab ta enamasti omakirjutatud lugu "Aino on ainus" ning "Las jääb". 1989 asutas mitme Singer Vingeri liikmega ansambli Friday`s Deal, mis väljastas 1991 vinüülLP "Esimene". Lisaks on kirjutanud muusika mitmele näidendile, animafilmile jne.

Lisaks tegutseb lauljana ansamblis Friday's Deal.


Päälda maalinn

Päälda maalinn ehk Päelda maalinn asub Saare maakonnas Muhu saarel.

Linnuse madal ringvall, mis paikneb küla taga põllul, oli algselt 3 m lai ja üle meetri kõrge. Ovaalne linnuseõu on 70 m pikk ja 50 m lai, selle pindala on umbes 2800 m².

Väliselt on praegu seda kohta raske linnuseks pidada. Umbes 80 cm kõrgune, pealt 7–8 m laiune vall eraldub vaevu ümbritsevast maapinnast. Läbimõõt põhja-lõuna suunas on 70 m, ristipidi 50 m, valli üldpikkus 191 m. Aastakümneid on linnuse sees ja ümber põldu haritud, mistõttu osa kultuurikihist on ilmselt hävinenud.

1983. aasta kaevamistel tehti ristlõige vallist. Linnuseõuele ulatunud kaevendis järgnes künnikihile hele liiv. Valli kohal tuli päevavalgele paeplaatidest laotud kuivmüür, mille laius jalamil ulatus 3 meetrini, säilinud kõrgus oli 75 cm. Valli õuepoolse varingu alt leiti umbes 70 cm laiune nõgine kiht. Siit saadi söestunud tukke, loomaluid ja mõned savinõukillud. Viimased sarnanevad meie ajaarvamise vahetuse paiku kasutusel olnud keraamikaga.


Koila linnamägi

Koila linnamägi on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas, Pada jõe ääres.


Mandrite triiv

Mandrite triiv on mandrite liikumine üksteise suhtes.

Mandrite triivi hüpoteesi püstitajaks peetakse Alfred Wegeneri, kes avaldas sellekohased mõtted 1912. aastal. Juba sajandeid varem olid mitmed teadlased pannud tähele Atlandi ookeani vastasrannikute kuju hämmastavat sarnasust, samuti oli üldteada lõunapoolsete mandrite elustiku, eriti fossiilsete leidude sarnasus. Seletuseks pakuti enamasti minevikus eksisteerinud hüpoteetilisi maismaasildu, mitte aga seda, et lõunapoolkera mandrid moodustasid kunagi ühtse maismaaosa.

Wegeneri arvates moodustasid kõik tänased mandrid kunagi ühe hiidmandri, millele ta pani nimeks Pangaea. Pangaea lagunemise järel triivisid selle osad oma tänastele asukohtadele. Wegener kogus küll hulgaliselt geoloogilisi andmeid oma hüpoteesi toetamiseks, kuid ta ei suutnud pakkuda välja usutavat mehhanismi, mis suudaks mandreid liikuma panna. Seetõttu lükati tema ideed peaaegu ühehäälselt tagasi ning geoloogiline üldsus unustas need mitmekümneks aastaks. Wegeneri ideid arendas edasi Arthur Holmes, kes arvas, et mandreid paneb liikuma vahevöö ainese konvektiivne liikumine. Ka tema hüpotees ei pälvinud esialgu laialdast tunnustust, kuid tänapäeval peetakse seda üheks olulisemaks litosfääri laamu liikuma panevaks teguriks.

1950. aastate lõpus kogunes kriitiline hulk andmeid ookeanipõhja kohta, millest varem ei teatud eriti midagi. Leiti, et ookeanides on hiiglaslikud mäeahelikud, mis mõnel juhul (Atlandi ookeanis) paiknevad täpselt ookeani keskel. Kivimite magnetiliste omaduste uurimine tõi välja, et paralleelselt ookeanide keskahelikega kulgevad vööndid, milles kivimeis olevad ferromagnetilised mineraalid (peamiselt magnetiit) on orienteeritud ühes suunas, sellele järgneb teine vöönd, kus orientatsioon on vastupidine, siis uus vöönd esimesega sarnase orientatsiooniga jne. Seega meenutas ookeanipõhja magnetanomaaliate pilt magnetofonilinti, mis on pärit ookeani keskahelikust vedela laavana ning salvestab jahtudes suuna magnetpoolusele. Leiti veel, et magnetanomaaliate pilt on keskaheliku suhtes sümmeetriline. Seega toimub keskahelikes uue ookeanipõhja teke. Selliste andmete ning interpretatsioonide ilmsikstulek algatas uue geoloogilise teooria võidukäigu, mida nimetatakse laamtektoonikaks. Nimetus tuleneb sellest, et leiti, et liiguvad mitte üksnes mandrid, vaid nendega koos ülemine kiht Maast, mida nimetatakse litosfääriks ning mis on lagunenud üksteise suhtes liikuvaiks fragmentideks, mida tuntakse laamadena. Seega võib mandrite triivi käsitleda kui laamtektoonika eelkäijat. 1970. ja 1980. aastatel ei tegeldud enam laamtektoonika õigsuse kinnituseks andmete kogumise, vaid pigem kogutud geoloogilise materjali tõlgendamisega läbi uue, laamtektoonilise lähenemise.


Amplituud

Amplituud (ladina keeles amplitudo laius, ulatuvus) on ajas perioodiliselt muutuva (võnkuva) füüsikalise suuruse (signaali) maksimaalne hälve (suurim kaugus) stabiilsest tasakaalolekust või keskväärtusest. Amplituudi mõistet kasutatakse näiteks füüsikas seoses võnkumiste ja lainetega. Amplituud iseloomustab tippväärtusi näiteks vahelduvvoolus, audiosignaalis, helilaines, elektromagnetlaines, mehaanilises võnkumises (pendel, pillikeel, vibratsioon).


Naerukajakas

Naerukajakas (Larus ridibundus) on liik kajakaid, kes elab Euroopas, Aasias ja Kanada idaosas.

Naerukajakas on Eestis üks tavalisemaid kajakaid. Tema pesitsusaegne arvukus on hinnanguliselt 30 000 – 50 000 paari, talvine arvukus 100–2000 isendit.


Bogotá

Bogotá (asutamisel ja aastatel 1991–2000 Santa Fé de Bogotá), ametlikult Bogotá pealinnaringkond (Distrito Capital de Bogotá, lühendatult Bogotá, D.C.), on Colombia pealinn ja suurim linn, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Linn asub Andide jalamil 2640 m kõrgusel merepinnast.


Torre Colpatria

Torre Colpatria on pilvelõhkuja Colombias Bogotás.

Hoone on 196 m kõrgune ja tal on 50 korrust. See on panga Colpatria Bank peahoone.

Torre Colpatria valmis 1978. aastal ja on siiani Colombia kõrgeim hoone. 2007. aastal pidi Cartagenas valmima 70-korruseline hoone, mis oleks olnud Torre Colpatriast kõrgem, kuid ehitus peatati.


Bellona

Bellona oli vanarooma mütoloogias sõjajumalanna.

Teda peeti Marsi õeks. Tema peamiseks tunnuseks on tema sõjakiiver ning ta hoiab kujutistel tihti käes mõõka, kilpi või muud sõjavarustust.

Kõik Rooma senati kohtumised, mis puudutasid välissõdu, peeti temanimelises templis.


Buddy Holly

Buddy Holly (kodanikunimega Charles Hardin Holley; 7. september 1936 Lubbock, Texase osariik – 3. veebruar 1959 Clear Lake, Iowa) oli USA rock'n'roll'i laulja, laulukirjutaja ja kitarrist. Ta oli 1950. aastate keskel üks keskseid rock'n'rolli esindajaid. Buddy oli tema hüüdnimi ja Holly ühe plaadietiketi trükiviga, mille staar omaks võttis.

Sarnaselt Kurt Cobainiga sai ka Holly oma õppetunnid mudaliiga ansamblites, nautis kosmilist edu ning temagi puhul jäi suurimate hittide ja surma vahele vaevalt kolm aastat. Kuid ta muutis alatiseks muusika palet.


Alavere

Alavere, küla Anija vallas Harju maakonnas Alavere, küla Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas Alavere, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas Alavere on perekonnanimi


Alavere (Vinni)

Alavere (18. sajandi kaartidel Allawer) on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 11 elanikku. Kõik olid eestlased.


Kehra küla

Kehra on küla Harju maakonnas Anija vallas. Kehra küla paikneb Kehra linnast põhja pool, Jägala jõe vasakul kaldal.

Kehra külas asub Matsi dendraarium.


Parila (Anija)

Parila on Harjumaal Anija vallas asuv küla.

Parilast 4 km idas asub Kehra. Lähimad külad on kagus Salumetsa, edelas Rätla, läänes Linnakse, loodes Salumäe, põhjas Kihmla ja kirdes Paasiku. Endistest küladest asub edelas Paenurme, läänes Lae ja loodes Keskküla.

Parila külast 1½ kilomeetrit põhjas asub Parila raudteepeatus.


Raudoja küla

Raudoja on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Külas asub endisaegse Raudoja kõrtsi hoone, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.


Rooküla

Rooküla on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus (1241. aastal) nimega Rocol.


Käntu-Kastja hoiuala

Käntu-Kastja hoiuala on Natura 2000 võrgustikku kuuluv kaitseala, mis asub Lääne-Eesti madaliku keskosas Kasari jõe keskjooksu naabruses. Halduslikult jääb kaitseala Lääne-Nigula, Lääneranna ja Märjamaa valla territooriumile.

Pindala on 3212 hektarit. Keskkonnaregistri andmetel on hoiuala pindala Läänemaal 2166,8 ha ja Raplamaal 760,4 ha. Natura-alade pindala on Keskkonnaregistri andmetel 3125,9 ha.

Kaitseala hõlmab Käntu sood, Keskküla raba servaalasid, Kasari jõe äärseid niitusid ning Kastja küla naabruses olevaid metsi.


Bellona (organisatsioon)

Bellona on rahvusvaheline keskkonnaorganisatsioon, mis asutati 1986. aastal Norras Oslos. Organisatsiooni eesmärk on propageerida looduse ja inimese tervise säästmist ning teavitada avalikkust aegsasti ökokatastroofidest.

1989. aastal spetsialiseerus üks osa organisatsioonist Põhja-Venemaa keskkonnaprobleemidele. Organisatsiooniharud ehitati Peterburi ja Murmanskisse. 1994. aastal avalikustati ka esimene kokkuvõttev ettekanne Põhja-Venemaa olukorrast, mis pälvis avalikkuse, eriti teadlaste suurt tähelepanu.

1996. aasta veebruaris arreteeris Venemaa Föderaalne Julgeolekuteenistus (FSB) Bellona Vene eriteadlase Aleksander Nikitini, kes oli varem teeninud Põhjamere laevastikus ja hiljem kaitseministeeriumi tuumareaktorite inspektsioonis. Tema avaldatud ülevaateid ja olukorrakirjeldusi laevastiku tuumaarsenali turvalisuse suhtes, mis ta on avaldanud ka Bellonale, peab FSB riigi reetmiseks ning halvimal juhul võib teda ähvardada surmanuhtlus.


Harkujärve

Harkujärve on küla Harku vallas Harju maakonnas.

Küla asub Harku järve lääne- ja edelakaldal.

Küla on tekkinud Järve suurtalust, kus kasvatati traavleid Tallinna Hipodroomile.

1977. liideti vastloodud Harkujärve külaga osaliselt Harku-Nõmme küla territoorium.

Küla elanike arv on alates 1990-ndatest kiiresti kasvanud seoses uute elamute ehitamisega.

1986. aastal elas külas 239 inimest, 2000. aastal 459 ja 2007. aasta 1. augustil 511.

Küla on nimetatud ka Järvekülaks ja Harku-Järve asundiks.

Külas oli 1882. aastal valminud maneežiga hobusetall, mis hiljem ehitati ümber Harkujärve kultuurikeskuseks (arhitekt Rein Tomingas).


Humala

Humala on küla Harku vallas Harju maakonnas. Humala külas asub Humala mõis.

2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandas Eestimaa Looduse Fond Humalas projekti "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis" raames tiigilendlaste talvitusolusid.

Nõukogude ajal asus Humala mäel õhukaitse radar.


Ilmandu

Ilmandu on küla Harku vallas Harju maakonnas.

Asulat läbib Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ning selle lõunapiiri märgib Liikva–Rannamõisa tee.


Kumna

Kumna on küla Harku vallas Harju maakonnas. Asub 3 km Keilast kirdes.

Külas asub Kumna mõis ja looduskaitsealune Kumna park. Lisaks asub seal Keila kihelkonna pastoraat ehk Keila kirikumõis.

1862. aastal püstitati kirikumõisa juurde Martin Lutheri pronksist mälestussammas, mille finantseerijaks oli Keila mõisnik parun Georg von Meyendorff (1794–1879). Kuue meetri kõrguse mälestusmärgi skulptoriks oli Peter Clodt von Jürgensburg (1805–1867). Kuju hävitati nõukogude võimu poolt aastal 1949.

23. septembril 1944 toimus küla lähedal Kumna lahing taganevate eesti sõdurite ja pealetungiva Punaarmee vahel.

1965. aastal leiti Poolaka talu maalt 13. sajandist pärinev hõbeaare (Kumna aardeleid).


Laabi

Laabi on küla Harku vallas Harju maakonnas. Piirneb Tallinna linna Haabersti linnaosaga.

Külas asub Altia Eesti villimistehas.


Muraste

Muraste on küla Harju maakonnas Harku vallas.

Muraste mõis asutati arvatavasti 1620. aastatel. Muraste mõisa park on kaitse all. Alates 2006. aastast töötab Muraste mõisa pargis Muraste looduskool.

Seoses Meriküla moodustamisega eraldati 2018. aastal Murastest mere ja paekalda vaheline maariba.

Murastes on sündinud vennad Erni, Otto ja Pedro Krusten.

Murastes asub Muraste vaateplatvorm.


Rannamõisa

Rannamõisa on küla Harku vallas Harju maakonnas.

Piirkonna varasem saksakeelne nimi oli Rannamõisa mõisa järgi Strandhof.

Külas asus kohvik Merepiiga ja Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres Riikliku Autoinspektsiooni paviljon.

Külas asuvad Rannamõisa kivikalmed.


Suurupi

Suurupi (vanemad nimekujud Suuropi ja Surpe) on küla Harku vallas Harju maakonnas, Suurupi poolsaarel.

Külas asus Vana-Pääla mõis (Vana-Klooga mnt ääres), Vääna mõisa kõrvalmõis.


Tiskre küla

Tiskre on küla Harku vallas Harju maakonnas.

Tiskre küla järgi on nime saanud Rannamõisa pangas paljanduv Tiskre liivakivi. Sama panga koosseisu kuulub ka Tiskre paljand, kus Tiskre kihistu kivimid paljanduvad.

1975. aastal eraldati külast Tiskre asum ja liideti Tallinna Haabersti linnaosaga.

1977. liideti vastloodud Tiskre külaga osaliselt Harku-Nõmme küla territoorium.

Küla ümbritsevad Tallinn, Harkujärve, Laabi ja Tabasalu.


Tutermaa

Tutermaa on küla Harku vallas Harju maakonnas.

Küla asub Tallinna–Paldiski maantee ääres ning külast läheb läbi Tallinna ringtee.

Esimest korda on teateid aastast 1509 (Tuttermecky). Külas asub Korvi kalmistu.

Tutermaa külas asub Eesti kõige suurema majanumbriga maja, Paldiski maantee 22283.


Türisalu

Türisalu on küla Harku vallas Harju maakonnas, mida on esimest korda mainitud 1378. aastal ("Thurisellet"). Türisalu küla asub kaheksal ruutkilomeetril Harku valla lääneservas. Põllumaad pole külal ajalooliselt kuigivõrd olnud, mistõttu 17. sajandil paiknes külas vaid neli talu. Türisalu kuulus ajalooliselt Keila kihelkonda.

Suurema muutuse tõi kaasa Nõukogude Liidu perioodil raketibaasi loomine. NSV Liidu 2. õhutõrjeraketidivisjon haaras enda alla 423 ha suuruse maa-ala. Esimene maaeraldus sõjaväebaasi loomiseks Keila-Joal tehti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 034 27. juunist 1946, 423,2 ha, hiljem lisandus neid juurde. 1950. aastate algusest kuni 1960. aastani oli Türisalus lennuväli. Lennurajad on veel praegugi looduses aimatavad ja lennujuhtimistorni varemed alles. Tõenäoliselt oli juba siis mõni linnaku hoone juba olemas. Nõukogude väeosad lahkusid Türisalust ja Keila-Joalt 1992–1993. Rüüsted algasid kohe peale Nõukogude sõjaväe lahkumist. 1994–1997 puhastas sealset pinnast ja põhjavett reostusest AS EcoPro.

Kuigi suvilaid hakati Türisalu külla rajama juba 1930. aastatel, muutus Türisalu peamiselt suvituspiirkonnaks just Nõukogude perioodil, kui suvilaid hakati rajama ka Keila-Joa piirile.

Aastatel 1964–2015 tegutses külas Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool (1979–1984 kandis kool nime Keila-Joa Sanatoorne Metsakool).

Türisalu Külaselts asutati 14. jaanuaril 2009. Külas tegutsevad külaselts ja spordiklubi.

2010. aasta jaanuari seisuga elas külas aastaringselt (või omas sissekirjutust) 494 inimest, 2020. aastal üle 600. Suvitajaid, kes elavad piirkonnas ajutiselt või püsielanikke, kel on sissekirjutus mujal, on aga kindlasti rohkem.


Viti

Viti on küla Harku vallas Harju maakonnas. Külas asus Viti mõis, Vääna mõisa kõrvalmõis.

Ajalooliselt oli küla nimetus saksa keeles Wittenpöwel.


Vääna

Vääna (van. Feyena, Faehna, ; enne 1977 Vääna-Mõisaküla) on küla Vääna jõe ürgorus ja selle nõlvadel, Harjumaal, Harku vallas. Küla asub ajaloolise Keila kihelkonna põhjaserval.

2007. aasta hinnangul oli külas 275 elanikku, 1976. aastal oli Väänas elanikke 161 (ENE).

Küla on ürikutes esmamainitud 1325. aastal (Feyena). Seal asub kunagise Vääna mõisa peahoone ja mõisa pargis on Vääna vasallilinnuse varemed. Mõisahoones on tänapäeval Vääna lasteaed-algkool (asutatud 1862), raamatukogu ja avalik internetipunkt.

1913. aastal avati Nõmme-Väike ja Vääna vaheline raudteeliin, mis esialgu oli sõjalise otstarbega (Peeter Suure Merekindluse kindlusraudtee). 1933. aastal anti raudteeliin üle EVR-le. Reisiliiklus liinil lõppes 1959. aastal ning 1962 võeti üles ka rööpad. Küla kirdeserval, Väänatammi teel on säilinud kunagine raudteejaama hoone.


Kostivere

Kostivere on alevik Jõelähtme vallas Harjumaal.

Alevikus asuvad endise Kostivere mõisa keskus, Kostivere Kool, Kostivere Lasteaed (direktor Kaili Raamat), Kostivere Postkontor, Kostivere Perearstikeskus, Kostivere raamatukogu ja hulk ettevõtteid (sealhulgas kauplus).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kostiveres 753 inimest. Neist 653 (86,7%) olid eestlased.


Aruaru

Aruaru on küla Harjumaal Jõelähtme vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 67 inimest. Neist 65 (97,0%) olid eestlased.

Külas asub Kiiajärv.


Haapse

Haapse on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Haapse on ajalooline kaluriküla.

Küla lähistel asuvad rändrahnud Augu suurkivi ja Kandukivi.


Haljava

Haljava on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Küla piiril asub Pärnamäe hiis.

Küla on ajalooliselt jäänud Haljava mõisa alale.


Ihasalu

Ihasalu on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Küla territooriumile jäävad 1920.–1930. aastatel eksisteerinud Punakivi küla alad.