Riikide loend rahvaarvude järjekorras

Maailma riikide loend rahvaarvu järgi hõlmab iseseisvaid riike ja sõltuvaid territooriume. Andmed pärinevad viimastest rahvaloendustest või iga riigi viimasest ametlikust hinnangust, selle puudumisel on kasutatud ÜRO viimast hinnangut. ja The World Factbook'i

'''Püsiasustuseta territooriumid


Dioriit

Dioriit on keskmise koostisega süvakivim.

QAPF-diagrammil defineeritakse dioriiti kui kivimit, mis sisaldab 0...5% kvartsi ning üle 90% päevakividest moodustab plagioklass. Plagioklassi number on alla 50 ehk plagioklass sisaldab naatriumi rohkem kui kaltsiumi.

Dioriit on faneriitse struktuuriga süvakivim. Sama koostisega vulkaanilist kivimit nimetatakse andesiidiks.

Dioriidi põhilised koostismineraalid on küünekivi, oligoklass, andesiin, pürokseen, biotiit ning kvarts.

Värvuselt on dioriit must või musta-valgekirju. Värviindeks on väga muutlik, reeglina 40...90.

Numbrid on keskmistatud 872 analüüsitud dioriiditüki alusel.


Geoloogiline struktuur

Geoloogiline struktuur on kivimkeha või kivimkehi lahutav pind, millel on kirjeldatav kuju ning ulatus.

Geoloogiliseks struktuuriks on näiteks murrang või kivimkiht.

Geoloogilisi struktuure, nende teket ning arengut uurib struktuurigeoloogia.


Absurd

Absurdsus (ladina sõnast absurdus 'mõttetu, totter') on omadus olla mõttetu, mõistuspäraselt õigustamatu. Selles seoses omistatakse absurdsust eelkõige inimese elule (eksistentsile), sest seda ei saa mitte miski õigustada. Sellist absurdsuse olukorda, inimese ja maailma vahelist lõhet nimetatakse absurdiks.

Teoses "Sisyphose müüt" kirjutab Albert Camus: "See maailm iseenesest ei ole mõistuspärane ... Aga absurdne on selle irratsionaalse konfrontatsioon meeletule selguseihale, mille kutse heliseb vastu inimese sisimas." Ta küsib, kas inimesel, kes on oma eksistentsi absurdsust tunnetanud, tasub veel edasi elada, ja vastab: see on võimalik, kuid nõuab tõsist pingutust. Maailm iseenesest ei ole absurdne. Absurditunnetus tekib inimese teadvuses maailma irratsionaalse olemuse ja kõike seletada püüdva inimmõistuse kokkupõrkes. Absurd sünnib seal, kus küsiva inimese vastas seisab vaikiv maailm.

Sel pinnal tekkinud absurdikirjandusse kuuluvad Camus' "Võõras" ning "Sisyphose müüt", Eugène Ionesco esimesed näidendid ja Samuel Becketti näidendid (absurditeater).


Traktaat

Traktaat (ladina keeles tractatus, "käsitlus", "arutlus") on teadusteksti arhailine vorm, mis tavaliselt kujutab enesest lühemat teatud teemat käsitlevat kirjalikku teksti. Traktaate on kirjutatud religiooni-, filosoofia-, kultuuri-, poliitika-, moraali- või ka loodusteaduslikel teemadel. Traktaat võib sarnaneda esseega, sest mõlemad on kontsentreeritud eelkõige autori subjektiivsete arvamuste ja põhimõtete esitamisele.

Traktaadi mõiste pärineb antiikajast. Traktaatide kogumikuks võib pidada ka talmudit, mis kujutab enesest toora teatud tähenduste kommentaare.

Tänapäeval kirjutatakse traktaate põhiliselt religiooni, poliitika või ka kaunite kunstide mõne valdkonna ideoloogia levitamiseks. Sellistel traktaatidel puudub tavaliselt teaduslik sisu.

Traktaatide lihtsustatud vorme – lendlehti, laimukirju või üleskutseid võitlusele – nimetatakse pamflettideks.{viide?}


Kroonlinn

Kroonlinn on Peterburi haldusalasse kuuluv linn, mis asub Soome lahe idaosas Kotlini saarel. Kaugus Peterburi kesklinnast on 30 km.


Tragikomöödia

Tragikomöödia on draamažanr, millel on nii tragöödia kui ka komöödia tunnusjooni. Sündmuste esitus liigub koomikast traagikasse, traagiline ületatakse naeru abil, koomilise pealispinna all aga aimub traagika. Tragikomöödiaks nimetati algul õnneliku lõpuga kurbmängu; omaette žanriks kujunes see hilisrenessansi ajal, mil kogu Euroopas sai tuntuks itaalia kirjaniku G. B. Guarini "Ustav karjane" (1590). Tragikomöödiaklassikasse kuuluvad näiteks Shakespeare'i "Mõõt mõõdu vastu", Molière'i "Tartuffe" ja Anton Tšehhovi "Kirsiaed". Klassitsistlik rangete normidega esteetika suhtus tragikomöödiasse halvustavalt kui värdžanri, romantism jagas talle taas tunnustust. 20. ja 21. sajandi elutunnetusele groteski ja absurdi kalduv tragikomöödia sobib. Tragikomöödia on lähedane ja osalt kattuv musta komöödiaga ning alati neid ei eristatagi.


Must komöödia

Must komöödia on komöödia žanritüüp, mille elutunnetuslikuks aluseks on absurd. Selles rakendadakse musta huumorit ja absurditehnikat, kujutades õuduseid ja vapustavaid nähtusi naerutekitavalt. Musta komöödia maailm on pahupidi pööratud väärtustega maailm, milles traagika ja koomika vahetavad kohti ja kaastundel pole ruumi. Hirm ületatakse, õudusest vabanetakse võllahuumori abil.


Kilpvulkaan

Kilpvulkaan on lai ja suhteliselt lame vulkaan, mis koosneb peamiselt basaltseist laavavooludest.

Kilpvulkaanid on võrreldes ülejäänud vulkaaniehitistega suhteliselt lamedad. Selle põhjuseks on kilpvulkaanide vulkaaniliste produktide keemilisest koostisest tulenevad omadused. Kilpvulkaanid purskavad enamasti aluselist laavat, mis võrreldes ränirikkamate laavadega on tunduvalt vedelam. Seega saab laava kraatrist kaugemale voolata, moodustadeski lameda kilpvulkaani.

Kilpvulkaanid on tavaliselt mahult ülejäänud vulkaanidest märksa suuremad.

Tuntud kilpvulkaan on vulkaan, mille ülemine osa moodustab Hawaii saare.


Tehumardi öölahing

Tehumardi öölahing toimus 8. oktoobri 1944 hilisõhtul Kuressaarest läänes Tehumardi küla lähedal Saksa ja Nõukogude väeüksuste vahel. Tehumardi öölahing oli üks Teise maailmasõja veriseimaid lahinguid Saaremaal.


Marijampolė

Marijampolė () (poola Maryampol, Mariampol, saksa Mariampol) on linn Leedu lõunaosas, Marijampolė omavalitsuse ja Marijampolė valla halduskeskus. Linn asub Šešupė jõe kaldal merepinnast 81 meetri kõrgusel, seda läbib Kazlų Rūdast Šeštokaisse viiv raudtee.

Linna territoorium jaguneb administratiivselt kolmeks vallaks. Linna kuuluvad Degučiai vald, Mokolai vald ja Nartase vald.

Linnas on viis keskharidust andvat kooli ja kuus põhikooli. Tähtsamad ettevõtted on konservivabrik, suhkruvabrik, pakendeid tootev AB Fasa. Vaatamisväärsusteks on raudteejaama hoone aastast 1926, aastal 1824 ja XIX sajandi lõpus ehitatud katoliku kirikud (aastal 2011 loodi linnas ka kolmas katoliku kihelkond ja alustati kolmanda kiriku ehitusd), luteri kirik aastast 1844 ja aastal 1901 ehitatud õigeusu kirik (kihelkonnakirik aastast 2007).


Ühisharidus

Ühisharidus (saksa keeles Koedukation, inglise keeles coeducational) tähendab tänapäeval eeskätt poeg- ja tütarlaste ühist koolitamist. Algselt kasutati seda väljendit USA-s valgete ja mustanahaliste üheskoos õpetamise kohta, kuna USA lõunaosariikides kehtis kuni 1960. aastateni rassieralduspõhimõte.


Sookurg

Sookurg (Grus grus) on kurglaste sugukonda kure perekonda kuuluv lind.

Sookure rahvapärased nimetused on värvi järgi hallkurg ning tegutsemispaiga järgi metsakurg, põllukurg, kesakurg, niidukurg, külvikurg ja rukkikurg.


Venta jõgi

Venta (liivi keeles Vǟnta joug) on jõgi Leedus ja Lätis.

Venta algab Leedus Žemaitija kõrgustikul, voolab peamiselt loodesse ja suubub Ventspilsis Läänemerre. Jõgi on 346 km pikk (sellest Lätis 178 km), valgla on 11 800 km², sellest 67% Lätis. Vooluhulk suudmes on 44, teistel andmetel 99,5 m³/s. Jõgi on Leedu ja Läti piiril 40–50 m, suudmes 150–200 m lai.

Jõgi lähtub Telšiai ja Šiauliai maakonna piirilt ning voolab algul itta, läbides Užventise, siis pöördub põhja, läbides Kuršėnai, ja lõpuks loodesse. Pärast voolamist läbi Papilė ja Venta jõuab ta tagasi Telšiai maakonda, kus läbib Viekšniai ja Mažeikiai. Seejärel ületab ta Läti piiri.

Lätis läbib Venta jõgi kõigepealt Salduse piirkonda, kus läbib Kalni ja Nigrande, seejärel Skrunda piirkonda, kus läbib Skrunda. Järgmisena läbib jõgi Kuldīga piirkonda, kus jõe kaldal asub Kuldīga, ning lõpuks Ventspilsi piirkonda, kus läbib Ventava ning Piltene ja suubub Ventspilsis merre.

Venta suurimad lisajõed on Virvyčia (99,7 km, vasakpoolne), Šerkšne (vasakpoolne), Vadakste jõgi (82,2 km, parempoolne), Varduva (96 km, vasakpoolne), Ciecere (parempoolne) ja Abava (129 km, parempoolne).

Ülemjooksul on jõgi Venta kanali kaudu ühendatud Dubysa jõega, mis suubub Nemunasesse.

Alamjooksul Kuldīga lähedal asub Venta juga (ka Rumba juga), mis on küll kõigest paar meetrit kõrge, kuid 240 m lai ja seega Läti kõige laiem ja ühtlasi veerikkam juga.


Siber

Siber (vene keeles Сибирь, kasahhi keeles Сібір, mongoli keeles Сибирь, hiina keeles 西伯利亞) on piirkond Venemaal ja Põhja-Kasahstanis, mis hõlmab Aasia põhjaosa Uurali mägedest Põhja-Jäämere ja Vaikse ookeani veelahkmeni. Siberi lõunapiiriks peetakse Venemaa lõunapiiri Kasahstani, Mongoolia ja Hiinaga, sest Siberina mõistetakse praegu ainult Venemaa Föderatsiooni territooriumi, kuigi ajalooliselt kuulub selle koosseisu ka Kasahstani kirdeosa ja Venemaa Kaug-Ida.

Siber on jaotatud Lääne- ja Ida-Siberiks. Samuti eristatakse mõnikord Lõuna-Siberi mäestikke, Kirde-Siberit ja Kesk-Siberit, seda küll peamiselt loodusgeograafilistes jaotustes.

Siberi aladel elab tänapäeval ligi 30 miljonit inimest, kellest enamik peab end venelasteks, paljud neist on ka ukraina ja tatari päritolu. Turgi ja mongoli keeli kõnelevatest põlisrahvastest on suurim etnos burjaadid, keda on üle poole miljoni. Siberi miljonilinnad on Novosibirsk, Omsk ja Krasnojarsk, järgnevad kuni 0,6 miljoniga Irkutsk, Tjumen ja Tomsk. Üle 600 tuhande elaniku on ka ajalooliselt Siberisse kuulunud Vladivostokis.


Alutaguse kihelkond

Alutaguse kihelkond (Alentagh) oli muinaskihelkond Virumaal 13. sajandi alguses. Alutaguse piirnes läänes Askälä ja võib-olla ka Lemmu kihelkonnaga, põhjas Soome lahega, idas Narva jõe ja Novgorodi vürstiriiki kuuluva Vadjamaaga ning lõunas Peipsi järvega. Nimi tulenes sellest, kuidas lääne pool elanud Virumaa rahvas kutsus Alulinna taga asuvaid maid.


Mažeikiai

Mažeikiai () on linn Põhja-Leedus, Mažeikiai rajooni, Mažeikiai ja Reivyčiai valla halduskeskus. Linn asub Venta jõe ääres merepinnast 81 meetri kõrgusel. Linna nimeks on poola keeles Możejki, saksa keeles aga Moscheiken.

Tähtsaimaks ettevõtteks linnas on naftatöötlemistehas. Lisaks sellele valmistatakse linnas mööblit, aknaid ja uksi, betoondetaile, jäätist, leiba ja õlut.

Haridust annavad ka gümnaasium, kaks keskkooli ja neli põhikooli. Lisaks asuvad seal veel erivajadustega laste kool, kunstikool, muusikakool, koreograafiakool ja polütehnikum.

Linnas on raamatukogu ja kultuurimaja. Antakse välja ajalehti Santarvė ja Būdas žemaičių. Halduslikult moodustab linn omaette valla.

Linnas on muuseum. Vaatamisväärsusteks on veel õigeusu kirikud aastaist 1894 ja 1933, sünagoog aastast 1924, luteri kirik aastast 1908, katoliku kirikud aastaist 1935 ja 2005. Raudteejaama hoone pärineb aastast 1873, selle juures asuvad veel mitmed vanad ehitised.

Mažeikiai sõpruslinnade seas on Paide, Saldus, Navapołack, Płock ja Havířov.


Brahim Boulami

Brahim Boulami (sündinud 20. aprillil 1972 Safis) on Maroko kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja). Tema isiklik rekord on 7.55,28. Kuni 2004. aasta septembrini oli ta maailmarekordi valdaja.


Huumus

Huumus on maismaal toimuva orgaanilise aine lagunemise ja muundumise (humifitseerumise) saadus, maapinna lähedusse kõdukihi alla moodustunud tavaliselt pruuni või musta värvusega amorfne aine. Huumus muudab mulla viljakamaks.

Huumus on mulla spetsiifiline aine, mille põhimassi moodustavad polümeriseerunud ja tihkestunud organismijäänuste hüdrolüüsiproduktid, mille esialgne struktuur on muutunud. Huumus tekib pika aja jooksul mullas elavate bakterite ja seente kaasabil organismide jäänustest nende muutumise ja ümberkujunemise tulemusel, nii lagunemise kui sünteesiprotsesside tagajärjel.

Huumus on tihedalt seotud mulla mineraalosaga. Huumus on happelise iseloomuga. Huumus sisaldab, võrreldes taimedes ja mikroorganismides leiduvale, palju süsinikku.


Sergei Witte

Krahv Sergei Witte (29. juuni (vana kalendri järgi 17. juuni) 1849 Thbilisi – 13. märts (vkj. 28. veebruar) 1915 Petrograd) oli Venemaa Keisririigi poliitik ja riigiametnik.

Witte perekond oli ilmselt pärit Hollandist ning elas enne Põhjasõda Baltikumis Rootsi võimu all.


Kallavere

Kallavere on küla Harju maakonnas Jõelähtme vallas.

On võimalik, et Kallavere mainis juba 1154. aastal al-Idrisi. Nimelt on Kallavere üks võimalikke sadamaid, mille nimekuju sobiks araablase omaga (Qlwry), sest kirjeldus ei sobi kokku Tallinna linnaga.

1950. aastatel ehitati tänapäeva Kallavere küla lääneserva endistele küla maadele uus elamurajoon, mis sai samuti Kallavere nime, kuid kuulub administratiivselt Maardule.

Küla piirneb merega 0,4 kilomeetri ulatuses (enne Saviranna eraldamist 2010. aastal 3,2 kilomeetri ulatuses). Piirneb lisaks Maardu linnale ka Uusküla, Saviranna ja Ülgasega. Küla järgi on nime saanud Kallavere kihistu.

Külast läheb läbi Kallavere–Ülgase maantee. Teest lõunas asuvad kurikuulsad Maardu elanike suvilad ja aiamaad, mis jätkuvad Ülgases.

Kallavere territooriumil asub Kallavere ülemine tulepaak. Kallavere alumine tulepaak jääb Saviranna territooriumile.

Kallavere külast on pärit korvpallur Margus Metstak.


Jogaila

Jogaila (valgevene Jahajla (Ягайла), vene Ягайло; Poola kuningana Władysław II Jagiełło; vene Владислав II) umbes 1350 – 1. juuni 1434) oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürst 1377–1381 ja 1382–1401 ning Poola kuningriigi kuningas 1386–1434.

Jogaila, pärinedes ise Gedimiinide seast, pani aluse Jagelloonide dünastiale, mis valitsesid Leedu suurvürstiriiki ja Poola kuningriiki 1572. aastani. Jogaila vanaisa oli Leedu suurvürstiriigi looja Gediminas, isa oli Leedu suurvürst Algirdas, onu aga Kęstutis, kelle poeg oli Leedu suurvürst Vytautas.

Peale suurvürst Gediminase surma kukutasid Kęstutis ja tema vend suurvürst (1345–1377) Algirdas, suurvürstiks (1341–1345) saanud noorima venna Jaunutise ning jagasid riigivalitsemise omavahel. Kęstutis hakkas tegelema Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi lääneosaga, mis piirnes Vana-Liivimaa, Saksa ordu Preisimaa alade ja Poola kuningriigiga. Algirdas tegeles aga suurvürstiriigi idaosa juhtimisega. Algirdas sai suurvürsti tiitli, Kęstutis oli aga tegelikult Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi läänepoolse osa suveräänne valitseja.


Lüganuse kihelkond

Lüganuse kihelkond (lühend Lüg, saksa Kirchspiel Luggenhusen) oli kihelkond ajaloolisel Virumaal ja Eestimaa kubermangu Rakvere (Viru) kreisis.

Lüganuse kihelkonna endine ala kuulub tänapäeval peamiselt Lüganuse valda ning rannikul ka Viru-Nigula ja Toila valda.


Taani hindamisraamat

Taani hindamisraamat, ladina keeles Liber Census Daniæ (taani keeles tuntud kui Kong Valdemars Jordebog, "Kuningas Valdemari maade raamat") on 13. sajandist pärinev mitmekesise sisuga pärgamentköide, mida on alates 1929 hoitud Taani riigiarhiivis Kopenhaagenis (enne seda Stockholmis, mille järgi nimetatud ka Codex Holmiensis). Hindamisraamatu esialgse käsikirja lasi tõenäoliselt koostada Taani kuningas Valdemar II (1170–1241) oma valitsusaja (1202–1241) teises pooles, hiljem on samasse pärgamentköitesse lisatud mitmeid teisi kirjutisi.

Raamat on oluline ajalooallikas, milles on esmamainitud paljusid kohti tänapäeva Taanis, Saksamaal, Rootsis ja Eestis.


Satiir

Satiir (ladina keeles satura 'segu, pudi-padi, ühepajatoit'), terav pilge isiku või ühiskonna pahede, nõrkuste ja puuduste aadressil. Satiir võib avalduda luuletuses, romaanis, komöödias, lühivormidest epigrammis, sententsis, valmis, sageli följetonis, paroodias, travestias. Satiirile on rajatud pamflett. Olenevalt autori suhtumislaadist võib satiir olla salvav, pateetiline, irooniline või tige ning on peaaegu alati didaktilise ja tendentsliku alatooniga. Erinevalt huumorist distantseerub satiirik naerualusest.

Satiiri on viljelenud Miguel de Cervantes, François Rabelais, Molière, Voltaire, Jonathan Swift, George Orwell, eesti kirjanikest Eduard Vilde, August Alle, Anton Hansen Tammsaare.


Epifoor

Epifoor (kr epiphora < epi- 'pärast' + phoros 'kandev'; 'lisamine, kordamine, tagasipöördumine'), lausekujund, lõpukordus, seisneb sõna või lauseühendi tunderõhulises kordamises lausete või värsside lõpus.

Nt: Sa ilus aeg, sa armas aeg, nii lilleõitsev noorusaeg! Kui juttu vestes lendas aeg, kuis vaieldes nii armas aeg ja seletades õnnis aeg! Ja vaikimisi mõni aeg - sa kallis aeg - see oli kõige õndsam aeg!

Juhan Liiv, "Noorusaeg"


Sentents

Sentents (ladina keeles sententia 'arvamus, otsustus') on mõttetera, vaimukas mõte või üldarusaadav tõdemus, mis on sõnastatud lühidalt ja löövalt, sageli rütmistatult. Sentents asub anonüümse rahvaliku vanasõna ja individuaalloomingulise aforismi vahepeal.

Sentents on konstateeriva iseloomuga, näiteks "kunst on pikk, elu lühike", ladina keeles ars longa, vita brevis est, või esineb käskivas kõneviisis, näiteks "tunne iseennast", kreeka keeles gnothi seauton.

Sentents on enamasti iseseisev väikežanr, kuid võib esineda ka pikemate teoste osana.


Travestia

Travestia (itaalia keeles travestire "ümber rõivastuma") on huumori liik, lähedane paroodiale – teise, enamasti tõsise kirjandusteose süžee kasutamine uude, koomilisse vormi 'ümberriietatult'.

Travestias säilib pilgatava teose sisu, kuid tegelased ja sündmused kaotavad oma väärikuse ja ülevuse. Travestia pilkeline iseloom tuleb nähtavale siis, kui tuntakse alusteost.

Eesti tuntuima travestia, Enn Vetemaa "Kalevipoja mälestused", pilge ei taba niivõrd rahvuseepost ega selle kangelast ennast, kuivõrd rahva ebakriitilist minevikutaju.


Följeton

Följeton (prantsuse keeles feuilleton 'leheke') on veste, pilke- või pilalugu.

Ajalooliselt oli feuilleton prantsuse ajalehe lisaleht, hiljem aga nn joonealune või selles kohas avaldatud kirjutis, näiteks veste, järjejutuna ilmuv romaan, teatrikriitika, üldiselt mittepoliitiline aines.

Följeton on lühivorm, milles naeruvääristatakse mingit nähtust või isikut. Följeton asub ilukirjanduse ja publitsistika piirimail ning nõuab autorilt nõtket vaimu, teravat sulge ja isiklikku seisukohta kujutatavate sündmuste suhtes.

Enamasti võetakse följetonis sõna päevakajalistel, olmelistel, poliitilistel, majanduslikel ja kultuuriteemadel. Teostust iseloomustab kergus, vaba vorm ja paroodilisus.

Eesti tuntumad följetonistid on olnud Eduard Vilde, Oskar Luts, August Kitzberg (varjunimega Tiibuse Jaak), Karl August Hindrey (Hoia Ronk), Hugo Raudsepp (Milli Mallikas), August Alle ja August Gailit, tänapäevastest autoritest on seda Andrus Kivirähk.


Albu valla lipp

Albu valla lipp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla lipp.

Lipp kinnitati 11. aprillil 1994.

Lipu autor on Ivo-Manfred Rebane.


Almería provints

Almería provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi keskus on Almería linn.


Hänilane

Hänilane (Motacilla flava, varasem nimetus ja Eestis esinev põhialamliik lambahänilane Motacilla flava flava) on västriklaste sugukonda kuuluv linavästrikust veidi väiksem lind, kes kaalub alla 20 grammi ja on 15–16 cm pikk.

Hänilane kuulub Eestis kaitstavate liikide III kategooriasse. Eesti Ornitoloogiaühing valis hänilase 2006. aasta linnuks.


Västriklased

Västriklased (Motacillidae) on saledate väheldaste putuktoiduliste värvuliste sugukond.

Liike on sugukonnas kokku umbes 65. Västriklased eelistavad elamiseks avamaastikku, osa elab ka mägedes. Västriklastel on väike pea ja peenikesed jalad, pikk saba ning peenike sirge nokk. Jooksevad ja kõnnivad nobedasti. Eelistavad tegutseda maapinnal.


Paroodia

Paroodia (kr παρωδία 'vastulaul, pilkelaul'), pilav jäljendus kunstiteoses või kunstilises esinemises, mis naeruvääristamise ja pilkamise eesmärgil aimab järele teise autori teost, selle sisu, stiili (näiteks liigset tundelisust, täispuhutud pidulikkust vm), jättes muutmata vormi. Pilatava teose nõrkusi ja puudusi võimendatakse karikatuurini. Eksisteerib ka sõbralikum paroodia, mis koomilises võtmes jäljendab teise autori isikupära.

Filmiparoodiad keskenduvad pigem kontrastiga stseeni, dialoogi ja kadreeringu lõhkumisele kui sujuvale stiilijäljendusele.

Eesti menukaimad parodistid on August Kitzberg (Tiibuse Jaagu ja Mari nimega) ning August Alle.


Personifikatsioon

Personifikatsioon (lad persona 'isik' + facere 'tegema'), isikustamine, kõnekujund, metafoori alaliik, kus elutule ja elus loodusesemetele ning abstraktsetele mõistetele omistatakse inimlikud või vähemalt elusa omadused ja võimed. Nad kõnelevad, mõtlevad, tunnevad, neil on hing. Personifitseerimise juured ulatuvad mütoloogilisse maailmakäsitlusse, kõige oleva hingestamisse. Seda igivana võtet esineb eepostes, muinasjuttudes, allegoorias, valmides, tähendamissõnades ning ka uusaegses luules ja lastekirjanduses.


Metafoor

Metafoor (kreeka metaphora 'ülekanne') on kõnekujund, troop, mille käigus kantakse ühe nähtuse või objekti omadused või tunnused sarnasuse alusel üle teisele, nõnda et põhikujutluse (nt noorus, päike) asemele tekib uus, asekujutlus, mis ongi metafoor (elukevad, sinitaeva silm - K. J. Peterson).

Ühe võimaliku arusaama järgi on metafoor varjatud võrdlus, kuid võrdluses (noorus on otsekui elukevad; päike kui sinitaeva silm) on nimetatud nii see, mida võrreldakse, kui ka see, millega võrreldakse. Metafooris toimub lühiühendus, st teksti jäetakse alles vaid see, millega võrreldakse. Näiteks nina kui näost eemale ulatuva osa tunnused kantakse üle juhile ja tulemuseks on metafoorne keelend ninamees või kantakse siidiriide omadused siidisus, pehmus, õrnus üle inimkäele ja tulemuseks on siidikäsi.

Metafoor võib olla ühesõnaline, mitmesõnaline, hõlmata pikemaid tekstilõike või tervet teost. Metafoor võib olla omadussõnaline (kahvatu kuu, kuldsed uned), nimisõnaline (lumelained – Juhan Liiv), isikustav (vikerkaar joob merest vett; tuul nutab, suvi maeti eile sinna – Ernst Enno).

Metafoorsed fraseologismid on eesti keeles näiteks hambasse puhuma, süda on saapasääres, hammastega hauda kaevama.


Hüperbool (kirjandus)

Hüperbool (kr hyperbōlē 'suurendus, liialdus'), kõnekujund, liialdav suurendamine mõju ja intensiivsuse saavutamiseks (nt ääretu meri; "Sajab ja sajab lõpmata" – Gustav Suits). Esineb rahvaluules, eriti kangelaseepostes, sage stiilikujund ka satiiris ja groteskis.


Subaru

Subaru on Jaapani autotootja, kompanii Fuji Heavy Industries (lühend FHI) allüksus Kabushiki-gaisha Subaru.

Subaru on Sõnni tähtkujus paiknevate Plejaadide jaapanikeelne nimi. Plejaade kujutatakse ka Subaru logol.

Fuji Heavy Industries tegevus algas 1915. aastal. FHI tootis sõjalennukeid (Nakajima Hikōki Kabushiki Kaisha) ja saavutas olulise osa teise maailmasõja Jaapani õhujõududes. Pärast teist maailmasõda mitmest transporditööstuse ettevõttest 1953. aastal ümberstruktureeritud Fuji Heavy Industries hakkas autosid tootma 1954, mil valmisid esimesed prototüübid. Liideti ettevõtted motorolleriehitaja Fuji Kogyo, autokerede ehitaja Fuji Jidosha Kogyo, mootoriehitaja Omiya Fuji Kogyo, raamiehitaja Utsunomiya Sharyo, kauplemisettevõte Tokyo Fuji Sangyo,

1992 alustas Subaru tänavasõiduautost Legacy maastikusuutliku versiooni Legacy Outback tootmist, luues sellega sõiduautode turule uue tooteniši. Legacy Outbacki müügiedule reageerisid teised autotootjad oma mudeliversioonidega – Audi Allroad; Volvo Cross Country.

1987. aastast on kasutatud seeriamudelitel variaatorkäigukaste (CVT). 2008. aastast on kasutatud seeriamudelitel esimesena bokserdiiselmootoreid.

Tänapäeval on Subaru tuntumad mudelid Impreza ja Legacy, mille turbomootoriga nelikveolised variandid on olnud väga edukad ralliradadel ning samas populaarne autohuviliste hulgas eelkõige oma sooritusvõime, läbivuse, töökindluse, töökindlalt taltsa juhitavuse ja konkurentide autodega võrreldes taskukohasema hinna tõttu.

Populaarkultuuris on Subaru mudeleid Outback ja Forester seostatud lesbidega, mis sai alguse Subaru Põhja-Ameerika divisjoni reklaamikampaaniast 1993. aastal. Kuna kõikidel Subaru mudelitel hakkas standardiks saama nelikvedu, otsiti sihtgruppe, kes oleksid nõus maksma nelikveo eest lisaraha. Neli kindlaks tehtud sihtgruppi moodustasid ligi poole müüdud Subaru autodest USAs: õpetajad ja haridustöötajad, tervishoiutöötajad, IT-spetsialistid ja loodushuvilised (suusatajad, kanuumatkajad). Võimalikuks viiendaks sihtgrupiks olid vallalised naised, kes elasid Northamptonis (Massachusetts) ja Portlandis (Oregon), mis on tuntud LGBT kogukonna mekad. Lesbidele meeldisid Subaru autod, kuna need olid "head väljasõitudeks ja ka kraami vedamiseks, ilma et oleks suur nagu veoauto või maastur ja mitte väga silmatorkav". Alates sellest ajast ongi Subaru teinud mõningaid reklaame LGBT-teemaliste topeltmõistetega ja on USAs LGBT kogukonda aktiivselt toetanud.

Enamikul Euroopas müüdavatel automudelitel (v.a "Toyoru" koostööprojekti tulem – tagaveoline sportauto BRZ) on pidev nelikvedu ja jõuallikaks bokser- ehk lamavmootor. Kasutusel on nelikveo erinevad versioonid: AWD elektriliselt juhitava tagasilla siduriga (AT), Full AWD – keskdiferentsiaaliga (Manual) seadistava esi- ja tagasilla vahelise veojõujaotusega (Manual, STI); sama SI- drive nupust – AT) – valdavalt sümmeetriline, st jõuülekannete osad on konstrueeritud nii, et kaalujaotus oleks sama telje ratastele võrdne. Boksermootori madal raskuskese ja vibratsiooni tasakaalustatus annab autodele hea sõidudünaamika.


Loodususund

Loodususundiks nimetatakse harilikult põlisrahvaste usundeid, milles on keskne roll loodusnähtuste ja looduslike objektide (mägede, hiite, puude, kivide, veekogude jms) või nendega seotud üleloomulike olendite austamisel.

Teatud mõttes võib loodususundeiks nimetada ka 20. sajandil tekkinud või taastatud looduskeskseid usundeid (mitmesugused uuspaganluse vormid, Eestis nt taara- ja maausk). Loodususundi mõiste ei ole range ja kattub suuresti šamanismi jts kategooriatega, tihti esineb neis ka esivanematekultust, samuti seotakse loodususundeid tihti rahvakalendriga.


Doktriin

Doktriin (ladina keeles doctrina õpetus, juhtmõte) on vaadete, printsiipide, uskumiste, teaduslike, poliitiliste ja filosoofiliste tõekspidamiste süsteem, juhiste kogum, mis väljendab võimul olijate praktilise tegevuse põhisuundi ja pürgimusi. Riikide valitsuste levinud vorm teadvustada rahvusvahelist üldsust oma vaadetest ja välispoliitilistest ettevõtmistest. Kui on tegemist poliitilise doktriiniga, siis selle sisuks on seisukoht või põhimõte, mida propageeritakse, õpetatakse või rakendatakse seoses valitseva ringkonna tegevusega oma võimu realiseerimiseks. Poliitilisel doktriinil puudub ideoloogiline külg. Poliitiline doktriin põhineb ratsionaalselt välja töötatud väärtuste kogumil, mis võib iseenesest eelneda poliitilise identiteedi kujunemisele. Teoloogias mõistetakse doktriini all õpetuse muutumatut mütoloogilist alussüsteemi. Sageli on see sõna kirikutegelaste ringkondades kasutusel kui kiriku poolt välja kuulutatud religioossete põhimõtete kogum. Doktriin võib ka tavaõiguse kontekstis viidata nende seaduse põhimõttele, mis on vastu võetud varasematel aegadel. Näiteks juba Rooma impeeriumi ajal kehtestatud enesekaitsedoktriinile. Mõned organisatsioonid määratlevad doktriini lihtsalt kui "see, mida õpetatakse".


Hüperbool

Hüperbooliks (kr hyperbōlē 'suurendus, liialdus') nimetatakse tasandile kuuluvate punktide hulka, mille iga punkti kauguste vahe absoluutväärtus kahest antud punktist, mida nimetatakse fookusteks, on jääv suurus.

Hüperbool on matemaatikas funktsiooni y = \frac {a}{x} ehk hüperboolfunktsiooni graafik, kus a on suvaline nullist erinev konstant.

Kui parameeter a on positiivne, siis asub hüperbool koordinaatteljestiku I ja III veerandis, aga kui negatiivne, siis II ja IV veerandis. Mida lähemal koordinaatide alguspunktist, seda lähemal paikneb hüperbool koordinaattelgedele.

Kahel hüperboolil ei ole ühiseid punkte (kui nad just ei ühti). Kui kujutada samal graafikul mitut hüperbooli, siis mida väiksem on a absoluutväärtus, seda lähemal asub hüperbool koordinaattelgedele.

Hüperbooli võib vaadelda koonuse lõikena, mille ekstsentrilisus on suurem kui 1.


Värvulised

Värvulised (Passeriformes) on kõige liigirikkam lindude selts.

Sellesse kuulub üle 5000 liigi (eri allikatel 5100–5700), seega enamik maailma linnuliikidest.

Suurem osa liikidest on üsna väikesed. Kõige väiksem on pöialpoiss ja kõige suurem ronk. Enamik värvulistest on laululinnud.

Värvuliste seltsi päritolu oli kuni 20. sajandi lõpuni ebaselge. Mitmeid värvuliste sugukondi rühmitati vaid välise sarnasuse põhjal, kuid selgus, et paljud neist on kujunenud sarnaseks evolutsiooni käigus. Värvulisi jagatakse kaheks alamseltsiks: Tyranni ja Passeri. Kõik eesti värvuliste sugukonnad kuuluvad alamseltsi Passeri (laululinnud).


Marseille

Marseille on linn Lõuna-Prantsusmaal, Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonna ja Bouches-du-Rhône'i departemangu keskus. Marseille on elanike arvult Prantsusmaa teine linn ja suuruselt kolmas linnastu.

Marseille oli üks kahest 2013. aasta Euroopa kultuuripealinnast (teine oli Košice).


Amiens

Amiens on linn Põhja-Prantsusmaal, Somme'i departemangu ja endise Picardie piirkonna keskus. Asub Somme'i jõe ääres. Elanike arv on 135 500 (1999).

Amiens'is sõlmiti 1802. aastal Amiensi rahu Inglismaa ja Prantsusmaa vahel.

Tuntuim vaatamisväärsus on 13.-15. sajandil gooti stiilis ehitatud Amiensi katedraal, mis on UNESCO maailmapärandi nimekirjas.

Linnas on ka Picardie kunstimuuseum, kus on Vana-Egiptuse, antiigi ja Lääne-Euroopa kunsti kogud. Elu lõpul elas Amiensis Jules Verne, kelle majamuuseum ja haud asuvad linnas.

Tuntud kui tekstiilitööstuse keskus.


Riikide paremusjärjestus 1968. aasta suveolümpiamängudel

I koht andis 7, II koht 5, III koht 4, IV koht 3, V koht 2 ja VI koht 1 punkti. Igal medalialal anti kokku välja 22 punkti.

Riistvõimlemises jäädi 2 juhul esikohta jagama. Kumbki sai kuldmedali, aga 6 punkti. 3 korda jäädi 4.–5. kohta jagama. Tabelis on see märgitud 4. kohana, aga 2,5 punktiga.

Poksis pronksmedalikohtumist ei peetud. Mõlemale poolfinaalis kaotanule anti pronksmedal, aga paremusjärjestusse 3,5 punkti.

Mitmel alal (poks, jalgpall, trekisõit) ei selgitatud 5.–8. kohta. Tabelis on see märgitud 5. kohana, aga 0,75 punktiga.

Maadluses jäädi kord jagama 6.–7. kohta ja kord 6.–8. kohta. Tabelis on see märgitud 6. kohana, aga vastavalt 0,5 ja 0,33 punktiga.


Bordžomi

Bordžomi on linn Gruusia Samtshe-Džavahhethi piirkonnas, Bordžomi rajooni halduskeskus. Asub Kura jõe orus, Bordžomi-Haragauli rahvuspargi idaservas.

Bordžomi on kuurortlinn, mis on tuntud boržommi mineraalvee poolest, mida saadakse linnalähedastest allikatest. Tööstustoodang oli 2005. aastal 10 suuremas ettevõttes 68,3 miljonit lari.


Kęstutis

Kęstutis (poola Kiejstut; valgevene Kejstut (Кейстут) või Aleksander; umbes 1296 – 3. või 15. august 1382) oli Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi suurvürst 1381–1382 ja Algirdase kaasvalitseja 1345–1377.

Kęstutis oli Leedu suurvürstide Vytautas Suure ja Žygimantas Kęstutaitise isa.


Bordeaux

Bordeaux [bord'oo] on linn Edela-Prantsusmaal, Nouvelle-Aquitaine'i piirkonna ja Gironde'i departemangu keskus.

Bordeaux asub Garonne'i jõe ääres, umbes 100 kilomeetri kaugusel suudmest.

Linna elanike arv on 250 082 (2008), Bordeaux' linnastus elab 1 010 000 inimest. See on elanike arvult Prantsusmaa üheksas linn.


Władysław III

Władysław III (leedu keeles Vladislovas III, ungari keeles I. Ulászló, tšehhi ja slovaki keeles Vladislav I; 1424–1444) oli Poola kuningas alates 1434 ja Ungari kuningas alates 1440 kuni oma surmani.


Garonne

Garonne on jõgi Edela-Prantsusmaal. Saab alguse Püreneedest, suubub Gironde'i estuaari Biskaia lahes.

Jõe pikkus on 647 km, valgala 55 000 km².

Garonne'i ääres asuvad Toulouse'i, Ageni ja Bordeaux' linn.

Suuremad lisajõed on Ariège, Tarn ja Lot.


Seine

Seine on jõgi Prantsusmaal. Saab alguse 30 km Dijonist põhja pool, Côte d'Ori mägedest ja suubub La Manche'i Le Havre'i ja Honfleuri vahel.

Pikkus 776 km, valgala 78 650 km².

Seine'i ääres asuvad Troyes, Pariis ja Rouen.

Suuremad lisajõed on Aube, Marne, Oise, Yonne ja Eure.


Oise

Oise [u'aaz] on jõgi Euroopas, Seine'i parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab läbi Belgia ja Prantsusmaa.

Saab alguse Belgias Valloonias asuvast Chimay linnast lõunas ja suubub Pariisi lähedal Seine'i.

Pikkus on 302 km (teistel andmetel 330 km), valgla umbes 17 000 km².

Suurim lisajõgi on Aisne.

Oise'i jõe ääres asuvad Hirson, Chauny, Noyon, Compiégne, Creil, Auvers-sur-Oiseu, Pontoise, Conflans-Sainte-Honorine.


Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind

Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind ehk Neitsi Maali on auhind, mida Eesti Filmiajakirjanike Ühing annab aasta parimaks Eesti filmiks tunnistatud filmile.

Neitsi Maali on kõige pikaajalisem ja järjepidevam filmiauhind Eestis. Alates 2005. aastast on auhinnaks pronkskuju "Neitsi Maali", mille autor on Priit Tender. Alates 2003. aastast on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi sponsor Olympic Casino Eesti. Neitsi Maali pronkskujuga kaasneb Olympic Casino Eesti poolt välja pandud preemiasumma (2000 eurot).


Kuradisaar

Kuradisaar (prantsuse Île du Diable) on saar Lõuna-Ameerikas, Prantsuse Guajaana rannikul Kourou lähedal, väikseim saar Salut' saartest, pindala 14 ha. Geograafilised koordinaadid on 5°17′N 52°35′W.

Ebatervisliku kliimaga saarel oli aastatel 1852–1946 vangla ja sunnitöölaager, kuhu Prantsusmaa saatis nii poliitvange kui ka kõige paadunumaid kriminaalkurjategijaid. Vangla sai kuulsaks oma brutaalsuse poolest. Saarel oli läbi aegade kokku üle 80 000 vangi, kellest suur osa suri seal. Väga vähestel õnnestus põgeneda.

Kuradisaare olud said laiemalt tuntuks, kui sinna saadeti Prantsuse ohvitser Alfred Dreyfus.

Hiljem on saarest kirjutatud raamatuid ja tehtud filme, tuntumad neist endise vangi Henri Charrière'i romaan "Papillon", mille põhjal on valminud samanimeline film 1973. aastal Steve McQueeni ja Dustin Hoffmaniga peaosades.

1938. aastal lõpetati vangide saatmine Kuradisaarele ja 1946. aastal vangla suleti.


Kourou

Kourou on linn Prantsuse Guajaanas. Linn asub Atlandi ookeani rannikul Kourou jõe suudmes, 40 km pealinnast Cayenne'ist loodes. Geograafilised koordinaadid on 52°39'W, 05°09'N.

Elanike arv on umbes 20 000.

Aastatel 1852–1946 oli Kourous ja selle lähedal asuval Kuradisaarel vangla.

Tänapäeval on linn tuntud eelkõige kosmoseuuringute keskuse ja Euroopa Kosmoseagentuuri Guajaana kosmodroomi asukohana.

7. mail 2013 viidi Guajaana kosmodroomilt Euroopa Kosmoseagentuuri kanderaketiga Vega Maa orbiidile tudengisatelliidi programmi raames ehitatud Eesti esimene tehiskaaslane ESTCube-1.


Happesademed

Happesademed on mis tahes sademed (vihma puhul happevihm), mille pH on võrreldes looduslike sademete omaga madalam. Igasuguste happeliste ühendite langemist maa, vee või ehitiste pinnale nimetatakse happesadenemiseks.

Happesademed ei esine vaid vee kujul (vihm, udu, lumi jne), vaid ka õhus olevate gaasiliste ja tahkete komponentide maapinnale sadestumisena. Kuivad happesademed moodustavad umbes 30 protsenti happesademete koguhulgast.

Destilleeritud vee pH on seitse. Sellest suurema pH-ga vett nimetatakse aluseliseks ja väiksema pH-ga happeliseks. Sellise jaotuse järgi oleksid siiski peaaegu kõik sademed happesademed, sest atmosfääris oleva vee normaalne pH on umbes 5,6. See on happelise reaktsiooniga peamiselt seetõttu, et atmosfääris ringlev süsinikdioksiid on osaliselt atmosfääri veepiiskades lahustunud, moodustades süsihappe (H₂CO₃). Süsihappe dissotsiatsiooni käigus vabaneb vette vesinikioone, mis muudavadki sademed happelisemaks. Lisaks süsinikdioksiidile sisaldab reostamata õhk ka muid happesust mõjutavaid keemilisi ühendeid, mistõttu on vihmavee normaalseks happesuseks loetud ka arvu 5,2.

Atmosfäär ei ole homogeense koostisega, mistõttu esineb praktikas olulisi kõrvalekaldeid keskmistest väärtustest. Enamasti jääb sademete pH vahemikku 4,9–6,5. Happelisemate sademete jaotus näitab selgelt, et nende tekkes on põhisüü inimesel, sest happesademed langevad peamiselt aladele, mis jäävad suurtest tööstuspiirkondadest allatuult.

Happevihma põhjustavad eelkõige väävli- ja lämmastikoksiidid, mis veega reageerides moodustavad vastavalt väävel- (H₂SO₄) ja lämmastikhappe HNO₃.

Happevihmad on tõsine keskkonnaprobleem, mis põhjustab probleeme kaladele ja taimestikule ning kahjustab hooneid.


Rannavall

Rannavall (vananenud termin randvall ehk randrõõne) on tormi(de) poolt mererannale heidetud klibust ning veeristest koosnev piklik positiivne pinnavorm.

Rannavallid moodustuvad suuremate tormide käigus. Nende moodustumine ei ole mitte pidev, vaid hüppeline.


Mussoon

Mussoon (inglise keeles monsoon) on püsiv ja suure ulatusega tuul, mille suund muutub vastavalt aastaajale.

Mussoon tekib seepärast, et maismaa ja meri soojenevad erineva kiirusega ning erineval määral. Suvel on maismaa soojem, mistõttu kujunevad seal välja tõusvad õhuvoolud, mis moodustavad püsiva madalrõhkkonna. Seetõttu toimub pidev õhuvool merelt maale, mis toob endaga kaasa ookeanivee aurustumise tõttu suure niiskusesisaldusega õhu, mis põhjustab tugevaid sademeid. Talveperioodil on asi vastupidine, maa on külmem kui meri, mistõttu puhuvad tuuled merele, jättes talveperioodil mussoonkliimaga alad sademeist ilma.

Mussooni ja briisi tekkepõhjused on sarnased, kuid mussoon on briisist tunduvalt ulatuslikum ja püsivam nähtus.

Mussooniks nimetatakse ka aastaaega, mil tuul merelt maale puhub, tuues kaasa niiske kliima (mussoonkliima).

Tuntuim mussoonist haaratud piirkond on Lõuna-Aasia.


Ruhnu

Ruhnu (rootsi ja saksa keeles Runö; rannarootsi keeles Run, hääldus [rũũn]) on Eesti saar Läänemeres asuvas Liivi lahes. Ruhnu saar kuulub Saare maakonda ning moodustab koos väiksemate laidudega iseseisva Ruhnu valla.

Ruhnu saar tõusis veest välja ligikaudu 10 000 aastat tagasi, viimase jääaja lõpule järgneva maakerke tagajärjel. Esimesed inimtegevuse jäljed Ruhnus pärinevad umbes aastast 5300 eKr. Arheoloogilised leiud näitavad, et Ruhnul oli püsiv inimasustus juba 9.–11. sajandil (viikingiajal). Teadaolevalt vähemalt 14. sajandist asustasid saart rannarootslased, kes elasid ülejäänud maailmast võrdlemisi eraldatuna ning tegelesid peamiselt hülgeküttimisega. 1920. aastate alguses liideti saar Ruhnu rootslastest elanike eelistusel Eestiga. 1944. aasta augustis lahkus peaaegu kogu saare elanikkond Rootsi ja sellest ajast peale on sealne rahvastik korduvalt vahetunud.

Tänapäeval saare valdavalt eestlastest koosneva elanikkonna põhitegevused on seotud põllumajanduse ja turismiga. Ruhnu ja muu maailma vahel hoitakse ühendust saarel asuva Ruhnu sadama ja selle juures paikneva lennuvälja kaudu. Ruhnus on autonoomne elektrivarustus ja sealne elektrisüsteem pole ühendatud mandri elektrivõrguga. Saarel tegutsevad muuseum, raamatukogu koos postipunktiga ning Ruhnu põhikool.

Ruhnu puukirik on vanim säilinud puidust sakraalhoone Eestis. Ruhnu tuletorn on Eesti kõige lõunapoolsem tuletorn ja ühtlasi maailma ainus omataolise konstruktsiooniga tuletorn, mis jätkuvalt tuletornina kasutusel.


Impressionism

Impressionism oli 19. sajandi maalikunsti vool, mis sai alguse 1860. aastatel oma kunstinäitusi korraldama hakanud Pariisi kunstnike vabast ühendusest.

Vool sai nimetuse Claude Monet' maali "Impression, soleil levant" ("Impressioon. Tõusev päike") järgi. Sõna "impressionism" laskis kogemata käibele kunstikriitik Louis Leroy, kes kasutas seda ühes satiirilises retsensioonis väljaandes Le Charivari.

Impressionismi ideed levisid kujutavast kunstist muusikasse ja kirjandusse, nii et tekkisid impressionism muusikas ja impressionism kirjanduses.

Impressionistlikule maalikunstile on iseloomulikud muuhulgas nähtavad pintslitõmbed, heledad värvid, avatud kompositsioon, rõhuasetus valgusele ja selle muutumisele, igapäevased teemad ja ebatavalised rakursid.

Impressionismiks nimetatakse ka selle stiili hilisemaid jäljendusi.


Cayenne

Cayenne on Prantsusmaa meretaguse territooriumi Prantsuse Guajaana pealinn. Asub Cayenne'i jõe suudmes Atlandi ookeani rannikul. Geograafilised koordinaadid on 52°20'W, 4°56'N.

Elanike arv on 50 594 (1999).

Cayenne'i asutasid 1664. aastal prantsuse kolonisaatorid. Linn oli vahepeal hollandlaste, brittide ja brasiillaste käes, enne kui sai uuesti Prantsusmaa valdusse.

Cayenne on krevetitööstuse keskus.

Cayenne'is on mitu ujumisranda, kuid rannaäärsetes vetes on palju haisid.

Cayenne'i linna järgi on nimetatud Cayenne'i pipar.


Impression, soleil levant

"Impression, soleil levant" (eesti keeles "Impressioon. Tõusev päike", ka "Impressioon. Päikesetõus") on Claude Monet' maal, mille järgi on nimetuse saanud kunstivool impressionism.

Maal on dateeritud 1872. aastaga, kuid tõenäoliselt valmis 1873. aastal.

Tegemist on õlimaaliga, mis on maalitud lõuendile. Maali mõõtmed on 48 × 63 cm. See asub Pariisi muuseumis Musée Marmottan Monet.

Maalil on kujutatud Le Havre'i sadamat. Kasutatud on väga vabu pintslitõmbeid, nii et maal laseb sadamat pigem aimata kui kujutab seda.

Maal oli eksponeeritud 1874. aastal toimunud esimesel sõltumatul impressionistide kunstinäitusel.

Kunstikriitik Louis Leroy, kes oli graveerija, maalikunstnik ja menukas näitekirjanik, kirjutas selle näituse kohta mahategeva retsensiooni, mis ilmus ajalehes Le Charivari. Pilgates ühe tollal tundmatu kunstniku maali, pani ta artiklile pealkirjaks "Impressionistide näitus", andes kogemata voolule nimetuse. Leroy kuulutas, et Claude Monet' "Impression, soleil levant" on parimal juhul visand ning seda saab vaevalt pidada lõpetatud kunstiteoseks.

Kuigi maalil tundub päike olevat üsna ere, on see ümbritseva taustaga võrdselt hele ning pilti mustvalgeks muutes see kaob.


Aruküla (Hiiumaa)

Aruküla on küla Hiiumaa vallas, Heltermaa ja Suuremõisa vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Küla piirneb merega umbes 1,5 kilomeetri ulatuses lõunas ja idas. Külast põhja jääb Vahtrepa, läände Hilleste ja Valipe, lõunasse Soonlepa ja Sarve ning itta Heltermaa küla. Küla lääneosa kuulub Sarve maastikukaitseala koosseisu.


Aleuriit

Aleuriit on purdsete, mille terasuurus on 2–62,5 μm (Wentworthi lõimiseskaala).

Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse aleuriidiks purdsetet terasuurusega 0,01–0,1 mm.

Aleuriit on terasuuruselt savi ja liiva vahepealne sete. Omadustelt ja tekkelt sarnaneb aleuriit pigem liiva kui saviga. Sarnaselt liivaga koosneb ka aleuriit valdavalt kvartsiteradest.

Mõnikord nimetatakse aleuriiti tolmuks või mölliks.

Aleuriidist koosneb suurem osa lössist. Veest üleküllastunud aleuriidi ja savi segu on muda.

Aleuriidist moodustunud liivakivi sarnane kivim on aleuroliit.


Migreen (ansambel)

Migreen oli Eesti punkansambel, mis tegutses Tallinnas aastatel 2000–2003.

Ansambel Migreen moodustati Kaarel Kressa ja Mart Niineste eestvedamisel 2000. aasta jaanuaris kahe varem tegutsenud bändi Ak ja Panic Street Creatures baasil.

Kolme tegevusaasta jooksul anti üle 40 kontserdi, vahetati koosseise ning salvestati mõned demod ja "hauaplaat".

Stiililiselt kuulus Migreen Vennaskonna koolkonda.


Möll

Möll ehk aleuriit on purdsete Möll on murdekeeles sama mis käämer "Möll" ("Hurlyburly") on 1998. aasta komöödiafilm, mille peaosades mängivad Sean Penn, Kevin Spacey ja Robin Wright Penn Möll on jõgi Austrias Möllirand on tüüp mererandu


Ruhnu tuletorn

Ruhnu tuletorn on tuletorn Ruhnu saarel. Tegemist on Eesti kõige lõunapoolsema tuletorniga.

1877. aastal ehitatud ja 2021. aastal täielikult renoveeritud roostepunane tuletorn paikneb Håubjärre mäel Ruhnu idaosas, saare kõrgeimas punktis. Laternaruumi ja rõduga tugipiilaritega raudtorni kõrgus jalamist on 40 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 65 meetrit.

Tuletorn koos selle ümbruses asuvate ülevaataja elamu, keldri, hobusetalli ja kaevuga on võetud muinsuskaitse alla.


Kips

Kips on üks sulfaatsetest vett sisaldavatest mineraalidest.

Kips on tavaline mineraal, sulfaatsetest mineraalidest kõige laialdasema levikuga.

Kips on mineraalina suhteliselt pehme (kõvadus Mohsi astmikul 2). Erikaal 2,3; klaasiläige. Puhas kips on värvuselt valge või värvitu, kuid lisandite tõttu võib värvuda hallikaks, kollakaks, sinakaks, punakaks või pruuniks. Esineb massiivsena, kristallidena (monokliinne süngoonia) või kiudja agregaadina.

Tekkelt on kips evaporiit, sarnanedes haliidi ja sülviiniga. Et kaltsiumsulfaat lahustub vees väiksemal määral kui näiteks naatriumkloriid või kaaliumkloriid, hakkab ta ka varem lahusest välja kristalliseeruma. Kips võib moodustuda ka vulkaanilistes piirkondades, kui fumaroolidest väljunud väävliühendeist moodustunud väävelhape reageerib lubjakiviga. Samuti võib kips moodustuda lõhedes, kus püriidi oksüdatsiooni teel vabanenud väävel moodustab väävelhappe, mis reageerib lubjakivist ümbriskivimiga. Kips moodustub ka anhüdriidi hüdratatsioonil.

Kipsi erimite seas on alabaster ja seleniit.

Puhast, hüdraatumata kaltsiumsulfaati nimetatakse anhüdriidiks.

Eestile lähimad kipsileiukohad asuvad Petserimaal Irboska lähedal.


Puracé vulkaan

Puracé on tegev kihtvulkaan Lõuna-Ameerikas Andides.

Vulkaani kõrgus muutub seoses tegevusega, olles umbes 4700 meetrit.

Puracé purskas aastatel 1849, 1869 ja 1885. Viimati purskas ta 1977. aastal.


Klaasjas struktuur

Klaasjas struktuur (inglise glassy texture) on teatud vulkaaniliste kivimite struktuur, mis koosnevad osaliselt või täielikult kristallstruktuurita ainest (vulkaanilisest klaasist).

Klaasjas struktuur tekib siis kui magmalise tekkega kivimid jahtuvad nii kiiresti, et kristallidel ei ole aega moodustuda. Seetõttu on tekkinud kivim amorfne ehk termodünaamika seisukohalt väga viskoosne vedelik. Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka klaasja struktuuriga kivim aja jooksul kristalliseeruma. See protsess võib siiski võtta miljoneid aastaid.

Klaasja struktuuriga kivimeile on omane karplik murre.

Levinud klaasjas kivim, mis moodustub ränirikka laava kiirel tardumisel, on obsidiaan.


Kihilisus

Kihilisus on settekivimeile iseloomulik tekstuur, mis väljendub üksteisele järgnevais kihtides.

Kihi kujunemise ajal on valitsenud enam-vähem ühtlased settimistingimused. Settimistingimuste muutumine viib uue kihi tekkimisele. Palju järjestikuseid kihte moodustavadki kivimkeha kihilisuse.

Kihilisus on omane paljudele settekivimitele, näiteks lubjakivile.


Karikatuur

Karikatuur (itaalia caricatura 'naeruväärne, moonutatud kujutis'; caricare 'liialdama') ehk pilapilt on moonutatud kujutis tegelasest, sündmusest või nähtusest. Karikatuur kannab tihti koomilist, naeruvääristavat, pilkavat või parodeerivat tähendust. Karikatuur võib juhtida tähelepanu inimlikele nõrkustele või sotsiaalse ja poliitilise elu varjukülgedele.

Kujutava kunsti eeskujul on mõiste kandunud ka kirjandusse. Karikeerimine on žanripärane eriti komöödias. Karikaturiste on nimetatud ka piltsatiirikuteks.


Alltekst

Alltekst on mingis teoses või situatsioonis () (() ) tegelaste käitumises ja kujutatud olukordades nii-öelda ridade vahel peituv mõte. Kirjanduses jäävad tihti just kõige olulisemad mõtted otseselt välja ütlemata. Need kätkevad kujundikoes, teatavais eriliselt rõhutatud struktuuri- ja sisuelementides. Lugeja tajub teose allhoovusi enamasti intuitiivselt.

Tuulelapsed

Must Vari käib akna taga, kes mullu ka lagedel käis.

Ta uitab siin alati. Aga tuulelapsi me tuba on täis.

Täna pilluvad pilvepalli nad mu sängi ka puiesteelt.

Nad on lapsed ja nad lihtsalt ei salli, et vihm räägib ladina keelt.

Las ta räägib! Ta sõnad on rängad. Juba mõistan ma mõndagi neist,

kui katusel koputab kaua ja kõneleb koljateist.

Ikka kutsub ta kuhugi kaasa - kuid lukus on vööruse uks.

Mu toit on voodi ees toolil. Ma jäängi vist jalutuks.

Alltekste on oma loomingus kasutanud Anton Tšehhov, Franz Kafka.


Migreen

Migreen on haigus, millele on iseloomulikud ühe- või kahepoolse väga tugeva peavalu hood, millele sageli lisanduvad iiveldus, oksendamine ning valgus- ja müratundlikkus.

Eristatakse tavalist ja klassikalist migreeni (auraga migreen). Klassikalise migreeni tunnuseks on eelnähud: visuaalsed sümptomid nagu vaatevälja värisemine, siksakiline nägemine ja hemianopsia. Samuti võivad klassikalisele migreenile eelneda ühe kehapoole tundlikkusehäire ja jõuetus (hemipleegiline migreen) või afaasia ehk kõnehalvatus. Vertebrobasilaarmigreeni korral võivad kaasneda teadvuse hämardumine, diploopia ehk topeltnägemine ja tasakaaluhäired.


Allusioon

Allusioon on varjatud vihje kirjandusteosele, üldtuntud isikule, sündmusele või faktile, nt Juuda tegu, Tootsi taskud, Potjomkini küla.

Allusioonid võivad lisada tekstile sügavust ja laiemat kandvust.


Koomika

Koomika (kr kromos 'lõbus, lärmitsev salk'), naljakus, lustlikkus. Koomika sünnib mingi vastuolu ja kokkusobimatuse pinnal, temas on alati peidus mingi üllatus. Me naerame, kui tegelikult toimub midagi vastupidist meie ootustele (peidetud ootuse efekt), näiteks lootsime kohtuda aukartustäratava vaimuhiiglasega, kuid selle asemel näeme kentsakat ja hajameelset, kokutavat veidrikku, keda ühtepuhku tabavad äpardused.


Traagika

Traagika (kreeka keeles tragike technē 'tragöödiakunst') on vapustav, kannatuslik, kurb; esteetika, kirjandusteaduse, filosoofia uurimisobjekt; tähistab mingi suure ja üleva väärtuse, eriti inimelu vältimatut hukkumist, lootusetut võitlust kõikvõimsa vastasega, mis põhjustavad kannatusi ja hingelisi vapustusi. Kirjanduses kutsub tegelase kangelasmeelne võitlus ja saatusele allajäämine retsipiendis esile valu, kaastunde, ühtlasi imetluse jt üllad tunded.

Tegelane peab olema väljapaistev, hingelt suur isiksus, ebatavaline, ometi küllalt lähedane keskmisele inimesele, et olla mõistetav ning äratada vaatajas kaastunnet ja hirmu.


Järskrannik

Järskrannik on järsult sügavneva merepõhjaga rannik.

Järskrannikut eristatakse laugrannikust. Kogu Eesti rannik on laugrannik.

Järskranniku näiteks on fjordrannik.


Gustav Ränk

Gustav Ränk (18. veebruar (ukj) 1902 Nõmme küla, Karja kihelkond, Saaremaa – 5. aprill 1998 Stockholm) oli eesti etnoloog ja Tartu Ülikooli esimene etnograafiaprofessor.


Peridotiit

Peridotiit on ultraaluseline süvakivim.

Peridotiidi peamised koostisosad on oliviin ning pürokseen. Kui eeldada, et peridotiit koosneb vaid pürokseenist ja oliviinist, peab viimase sisaldus olema vähemalt 40% kivimi koostisest. Väiksema oliviini sisaldusega ultramafiidiline süvakivim on pürokseniit. Ülejäänud koostismineraalidest on tavalisemad vilgud, granaadid, spinell, amfiboolid jne.

Termin "peridotiit" hõlmab mitmeid kitsamalt defineeritud kivimeid. Näiteks verliit, hartsburgiit, duniit ning lertsoliit kuuluvad peridotiitide hulka.

Värvuselt on peridotiit must või rohekas. Peridotiidi värviindeks on üle 90.

Peridotiidid on tüüpilised vahevöö kivimid, seetõttu leidub neid maapinnal suhteliselt harva. Maapinnal võivad nad esineda ksenoliitidena basaltses laavas.

Hüdrotermaalsete lahuste mõjul muutub peridotiit serpentiniidiks.


Kevin Young

Kevin Curtis Young (sündinud 16. septembril 1966 Los Angeleses) on USA endine kergejõustiklane (400 m tõkkejooksja). Olümpiavõitja (1992), maailmameister (1993) ja kehtiva maailmarekordi 46,78 valdaja.


Martin Prikask

Martin Prikask (dokumentides on kasutatud ka nimesid Mart Prikask ja Märt Prikask; 19. november 1877 Viljandimaa – 9. september 1942 Venemaa) oli eesti usutegelane, Eesti Metodisti Kiriku üks loojaid.


Randy Barnes

Eric Randolph ("Randy") Barnes (sündinud 16. juunil 1966 Charlestonis Lääne-Virginias) on USA endine kergejõustiklane (kuulitõukaja ja kettaheitja). Olümpiavõitja (1996) ja varasema kuulitõuke maailmarekordi (23.12) valdaja.

Enne 1996. aastat toimunud olümpiamänge on 22 olümpiakullast kuulitõukes USA vägilaste kaela riputatud 15. Atlanta olümpiamängudel oli favoriit hooaja edetabelijuht ja maailmarekordi valdaja Randy Barnes. Võistlus ise oli põnev viimase tõukevooruni, kuhu liidrina astus 1995. aasta maailmameister John Godina (viiendas voorus 20.79).

Viie vooru järel tihedas heitluses tabelis kuuendaks tõugatud Barnesi viimased Barõšnikovi stiilis keerutused olid aga maailmarekordimehe väärilised. Barnes ei piirdunud kümmekonna-sentimeetrise parandusega, vaid lennutas rauast muna 21,62 meetri kaugusele. Kaheksa aastat tagasi Seouli mängudel oli 22-aastane ameeriklane samuti kogu oma jõu pannud viimasesse tõukesse ning neljandalt kohalt liidriks tõusnud, kuid siis leidus üks mees, sakslane Ulf Timmermann, kes oma viimasel katsel rohkem suutis. Atlantas sellist meest ei olnud.


Jarmila Kratochvílová

Jarmila Kratochvílová (sündinud 26. jaanuaril 1951 Golčův Jeníkovis) on endise Tšehhoslovakkia kergejõustiklane (200, 400 ja 800 meetri jooksja).

Olümpiamängude (1980) hõbemedali võitja, kahekordne maailmameister (1983) ja kehtiva 800 m jooksu maailmarekordi (1.53,28) valdaja.

Aastatel 1981 ja 1983 valiti ta Tšehhoslovakkia aasta sportlaseks.


Barnaul

Barnaul on linn Venemaal, Altai krai keskus. Barnaul asub Obi jõe ülemjooksul, Barnaulka jõe suubumiskohas.

Barnaul on üks Siberi teadus- ja hariduskeskusi. Seal asub 5 ülikooli ja palju muid kõrgemaid õppeasutusi. Linna haldusalasse kuulub üle 20 linnalähedase alevi ja küla, millega koos on elanike arv 649 600 (2007).


Iževsk

Iževsk (vene keeles Ижевск, udmurdi keeles Иж või Иж кар) on Venemaa Udmurdi Vabariigi pealinn. Asub Kama lisajõe Iži ääres.

Linn on asutatud 1760. aastal krahv Pjotr Šuvalovi rajatud rauatöötlemistehase juurde. 1774. aastal vallutasid ja rüüstasid linna Jemeljan Pugatšovi mässulised.

Iževsk sai linnaõigused 1918. aastal.

Aastatel 1984–1987 kandis nime Ustinov (Dmitri Ustinovi järgi).


Peripeetia

Peripeetia (kreeka keeles peripeteia 'äkiline pööre') on kangelase äkiline elu- või saatusemuutus eriti draamateoses; pöördepunkt draama tegevustikus, mis järgneb kulminatsioonile ja toob kaasa pinevuse languse ning juhib tegevuse kas õnneliku (komöödias) või traagilise (tragöödias) lõpplahenduse ehk konklusioonini.


Kulminatsioon

Kulminatsioon on pinge haripunkt ajalises kunstiteoses, süžeelise teose puhul süžee arengus, konflikti kõrgpunkt. Ülekantud tähenduses räägitakse ka elus aset leidvate sündmuste kulminatsioonist.

Tavaliselt esineb teoses üks kulminatsioon, kuid on teoseid, kus pinge ei tõuse pidevalt, vaid laineliselt. Sellistes teostes võib esineda ka enam kulminatsioone.


Lõpplahendus

Lõpplahendus ehk konklusioon (lad conclusio 'lõpetus, järeldus') on konflikti(de) lahendus, sündmustiku lõpp-punkt traditsioonilises näidendis ja jutustavas proosas. Tragöödia lõppeb katastroofiga, komöödia lõpp on õnnelik või lepitav. Avatud vormiga näidendil ei tarvitse olla selget sisulist lahendust. Kui lõpplahendus esineb teritatud, üllatusefekti pakkuval kujul, nimetatakse seda puändiks (nt novellis, anekdoodis, epigrammis).


Puänt

Puänt (prantsuse keeles pointe 'teravik, tipp') on teritatud, vaimukas ja üllatusefekti pakkuv lõpplahendus novellis, epigrammis, anekdoodis, valmis, satiiris.

Õnnestunud puänt tuleneb loogiliselt teose süžee- ja mõttearendusest.


Aforism

Aforism (vanakreeka sõnast ἀφορισμός (aphorismós) 'piiritus, määratlus') on efektselt sõnastatud üldistav elutarkus, üllatav väärtusotsustus. Aforism ei tõesta ega argumenteeri, vaid mõjub vaimukuse ja originaalsusega.


Ellips (lausekujund)

Ellips on lausekujund, kergesti juurdemõeldava või väheolulise sõna või sõnade väljajätt lausest, ilma et tähendus muutuks või tekstist oleks raske aru saada. Enamasti jäetakse välja kas alus või öeldis. Sellist lauset nimetatakse elliptiliseks lauseks.

Ellips on kr k elleipsis 'väljajätmine, vahelejätmine, puudus'.

Elliptilise stiiliga saavutatakse väljenduse kokkusurutus ja emotsionaalne pingestatus. Ellipsit esineb sagedasti lühivormides (aforism, sentents, vanasõna, mõistatus jt), pealkirjades, erutatud kõnes, luules, laulutekstides, kõnekeelsetes väljendites jm.

Ma lõbus õllepruulija. < Ma (olen) lõbus õllepruulija.


Öeldis

Öeldis ehk predikaat ehk grammatiline predikaat on lauseliige, mis väljendab tegevust; vastab üldistavalt küsimusele mida teeb?


Berounka

Berounka (saksa keeles Beraun) on jõgi Tšehhis, Vltava vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Plzeňi linnas nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) liitumisel. Suubub Praha äärelinnas Vltavasse.

Jõe pikkus on 139 km, valgala pindala 8861 km².

Suuremad jõe ääres asuvad linnad on Plzeň, Beroun, Řevnice, Dobřichovice ja Černošice.


Sihitis

Sihitis ehk objekt ehk grammatiline objekt on lauseliige, mis väljendab seda, millele tegevus on suunatud või mis on tegevuse tulemuseks. Lauses Vanaema keetis putru on sihitis putru, Lauses Vanaema keetis pudru valmis on sihitis pudru, Lauses Puder keedeti valmis on sihitis puder.


Määrus

Määrus ehk adverbiaal on lauseliige, mis on tegusõna laiend, mis pole sihitis ega öeldistäide, omadussõna või määrsõna laiend.

Määrusel puudub selge süntaktiline funktsioon ja jääkliikmena peetakse teda lauseliikmeks vaid tinglikult. Määrus väljendab aega, viisi, hulka, mõõtu, määra, seisundit vms.


Plzeň

Plzeň (saksa Pilsen) on linn Tšehhis, Plzeňi maakonna keskus. Asub 90 km Prahast edelas kohas, kus nelja jõe (Mže, Radbuza, Úhlava ja Úslava) ühinemisel saab alguse Berounka jõgi. Plzeň on elanike arvult neljas linn Tšehhis.

Linna on esmamainitud 976. aastal. Teise maailmasõja ajal vabastasid linna natside käest Ameerika kindrali George S. Pattoni väed.

Plzeňi saksakeelsest nimest Pilsen on tulnud Pilseni õlle (ehk pilsneri) nimetus, mida Plzeňi õllepruul Josef Groll valmistas esimest korda 5. oktoobril 1842.

Koos Belgia linna Monsiga oli Plzeň 2015. aastal Euroopa kultuuripealinn.


Baktertoidumürgistus

Baktertoidumürgistus ehk bakteriaalne toidumürgistus on mürgiseid baktereid sisaldava toidu söömise tagajärjel tekkiv toidumürgistus.

Saastunud või riknenud toidus paljud bakterid paljunevad ja toodavad toksiine, mis põhjustavadki mürgistusi.


Elmo Nüganen

Elmo Nüganen (sündinud 15. veebruaril 1962 Jõhvis) on eesti näitleja, teatri- ja filmilavastaja, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2020).


Keeleteaduse mõisteid

Siin on loetletud keeleteaduse ja tõlketeaduse mõisteid ning keeleteaduse ja tõlketeadusega seotud mõisteid.


Rainier

Rainier võib tähendada mitut asja. Rainier on eesnimi. Rainier on valitsejanimi, mida on kandnud Rainier II, Monaco isand; Rainier III, Monaco vürst 1949–2005. Rainieri vulkaan on vulkaan Põhja-Ameerikas. Rainier on linn Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis. Rainier on linn Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis.


Ket

Ket (vene Кеть, Большая Кеть, sölkupi Kõõt) on jõgi Siberis, Obi parem lisajõgi. Voolab Lääne-Siberi lasukmaal, suubub Kolpaševo linna juures Obi jõkke.

Pikkus 1621 km, valgla 94 200 km². Novembrist maini on jääs.

Suuremad lisajõed on Sotšur ja Jelovaja.


Hermann II Wesel

Hermann II (surnud 15. juunil 1563) oli viimane Tartu piiskop 1552–1558.

Sünninimega Hermann Weilandit hakati kutsuma tema kodulinna Weseli järgi, kus tema isa oli kingsepp.

Kärkna abti Hermann Weseli valis Tartu toomkapiitel piiskopiks 17. oktoobril 1552. Kokkulepe senise piiskopi Jodokus von der Reckega, kes oli teatanud toomhärra Peter von Tiesenhauseni valimisest oma järglaseks, saavutati Horneckis 22. oktoobril 1553, mille järel 25. juunil 1554 kinnitas Hermann II piiskopiks ka paavst Julius III. Oma ametiajal säilitas Hermann II endale ka Kärkna kloostri juhtimise.

Hermann II välispoliitilised nurjumised (lubadus Tartu maksu maksta, lootus riigivürstina Saksa-Rooma keisri abile) andsid Moskva tsaaririigile ettekäände alustada Vene-Liivi sõda, milles hävisid peale Tartu piiskopkonna ka teised Vana-Liivimaa väikeriigid.

Pärast Tartu kapituleerumist 18. juulil 1558 lubasid venelased piiskopile eluks ajaks Kärkna kloostri seda ümbritsevate maadega, kuid juba 23. augustil samal aastal, küüditati Hermann II Venemaale, kus ta ka suri.


Amga jõgi

Amga (vene Амга, jakuudi Амма) on jõgi Aasias.

Algab Aldani mägismaalt. Ülemjooksul voolab põhja. Seejärel pöördub itta, alamjooksul kirdesse.

Suubub vasakult Aldanisse. Pikkus 1462 km.


Bute

Bute on saar Iiri mere Clyde'i lahes. Saare pindala on 122 km². Saar on künklik ja kuulub Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale.

2001. aasta seisuga elas saarel 7228 elanikku. Saarel asub Rothesay linn ja 6 küla.

Šotimaast eraldab Butet kõige kitsamas kohas kolmesaja meetri laiune Kyles of Bute väin. Sellegipoolest saab saarele ainult laevaga. See on seotud asjaoluga, et Kyles of Bute asub saarest põhjas, aga Bute põhjaosa on mägine ja metsane (saare kõrgeim tipp Windy Hill on 273 meetri kõrgune), peaaegu kogu asustus on saare tasasemas lõunaosas.

Bute on olnud asustatud juba pronksiajast peale. Saarel on kahe kabeli varemed, mis pärinevad vastavalt 6. ja 12. sajandist.

Bute'il on sündinud ja üles kasvanud laulja Lena Zavaroni. Saarel on elanud ka näitleja Edmund Kean.


Aldan

Aldan (vene, jakuudi Алдан) on linn Venemaa Sahha (Jakuutia) Vabariigis, Aldani ulussi keskus. Asub Aldani mägismaal.

Linn moodustati 1939. aastal Nezametnõi asulast pärast rikkalike kullavarude avastamist piirkonnas. Aldan on Lõuna-Sahha kullatööstuse keskus.

2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli Aldani elanike arv 21 277. Arvestuslik elanike arv oli 23 900 (2007).


Morfeem

Morfeem on keele kõige väiksem tähenduslik üksus.

Morfeemide osad on suulises keeles foneemid, kirjakeeles grafeemid.


Ruapehu

Ruapehu on 2797 meetri kõrgune tegevvulkaan Uus-Meremaa Põhjasaarel. Seal asub Põhjasaare kõrgeim punkt.

Teadaolevalt on vulkaan pursanud aastatel 1861, 1895, 1903, 1945, 1969, 1971, 1975, 1988, 1995, 1996 ja 1997. Viimati purskas vulkaan 25. septembril 2007.

Vulkaani idanõlvalt saab alguse Uus-Meremaa pikim jõgi Waikato.

Vulkaani ümbritseb Tongariro rahvuspark.


Rühm (matemaatika)

Rühmaks (varem nimetatud ka grupiks) nimetatakse matemaatikas hulka koos sellel defineeritud assotsiatiivse binaarse tehtega, mis rahuldab teatud pööratavuse tingimusi, mida on selgitatud allpool.

Rühma mõiste abil üldistatakse matemaatikas elementaarmatemaatika binaarseid tehteid nagu reaalarvude korrutamine (koos jagamisega) või liitmine (koos lahutamisega).

Rühma tehet, mis üldistab arvude liitmist või korrutamist, nimetatakse üldjuhul korrutamiseks. Erinevalt arvude liitmisest või korrutamisest ei pruugi see korrutamistehe olla kommutatiivne. Kommutatiivse tehtega rühmi nimetatakse Abeli rühmadeks.

Rühmi uurib rühmateooria.


Puise

Puise on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Küla asub Matsalu rahvuspargis ja hõlmab Puise poolsaare lääneosa ning mõned seda ümbritsevad saared.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Puise piirneb kirdes Põgari-Sassi ja idas Kiideva külaga.

Külas on kaks sadamat. Puise ninal asub kalasadam, kuhu saavad sõita kuni 0,7-meetrise süvisega alused. Teine sadam (Jugassaare sadam) paikneb küla põhjaosas Siimurahu lähedal väikesel nukil, mida Jugassaareks kutsutakse. Seal asus Tallinna Kalaspordi Klubi baas.

Puisesse saab mootorsõidukiga ainult mööda Tuuru–Puise teed. Haapsalust sõidab liinibuss, millel on külas kaks peatust: Kalaspordibaas ja Puise I (Puise rannamägi). Lisaks oli varem bussipeatus Puise ninal (Puise II).


Katteseemnetaimed

Katteseemnetaimed (Magnoliophyta või Angiospermae) ehk õistaimed (Anthophyta) on suurim fotosünteesivate taimede hõimkond.


Oskar Mamers

Oskar Heinrich Mamers VR I/3 (15. mai 1891 Liivi vald, Läänemaa – 6. oktoober 1930 Seli, Raplamaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920). Oskar Mamers lõpetas aastal 1912 Tallinna Peetri Reaalkooli.

Asus 23. septembril 1912 vabatahtlikuna 89. Belomorski jalaväepolku ajateenistusse. 13. augustil 1913 arvati ta sealt reservlipnikuna reservi. Esimese maailmasõja puhkedes kutsuti 6. augustil 1914 teenistusse ja määrati 2. tagavarapataljoni. 11. septembril samal aastal oli ta 177. tagavarapataljonis rooduülemaks ja 30. aprillil 1915 saadeti ta eesliinile 314. Novo-Oskolski polku rooduülemaks. Selles väeosas osales ta 17. maist 1915 kuni 1. jaanuarini 1917 lahinguis austerlaste ja sakslaste vastu. Sai mitmel korral haavata ning ka vahvuse eest aumärke. 6. juunil 1917 tuli Mamers 1. Eesti jalaväepolku.

Mamers oli koos Eduard Alveriga üks kahest ööl vastu 18. veebruari 1918 Vene armee 1. Eesti jalaväepolgu komandöri polkovnik Ernst Põdderi poolt Kuressaarde Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorffi juurde läkitatud saadikust, kes teatasid eesti rahvusväeosade plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918.

Eesti Vabadussõjas oli kapten Oskar Mamers Eesti sõjavägede 1. Operatiivstaabi teadete jaoskonna ülem, alates 21. novembrist 1918 oli teadete jaoskonna ülema abi Helmut Veem. Ülendatud kiiduväärt teenistuse eest alampolkovnikuks, vanusega 1. märtsist 1920 1. aprillil 1921 läks kolonelleitnandina reservi.

Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1922–1923.

1. septembril 1923 asus uuesti kaitseväeteenistusse ja määrati 7. jalaväerügementi, teenis seal kuni 23. maini 1927, mil läks uuesti omal soovil reservi.

Oskar Mamers suri kopsutiisikusse.


Faraday arv

Faraday arv ehk Faraday konstant on füüsikas ja keemias kasutatav konstantne arv, mis näitab ühe mooli elektronide või teiste elementaarlaengut kandvate osakeste elektrilaengute koguväärtust.


Eduard Alver

Eduard Alver VR I/3 (ka Alwer; 15. märts 1886 Valga – 15. august 1939 Tallinn) oli Vabadussõja ajal Kaitseliidu ülem.


Ernst Põdder

Ernst-Johannes Põdder VR I/1 (10. veebruar 1879 Tartu – 24. juuni 1932 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, üks kolmest esimesest Eesti kindralmajorist (1918).


Denominazione di Origine Controllata e Garantita

Denominazione di Origine Controllata e Garantita ehk DOCG on Itaalia veinide klassifikatsioonitähis. DOCG klassi kuuluvad kõige tuntumad ja paremad veinid, mille tootmine toimub autentsust garanteeriva (G kui garantiitähis) kontrollsüsteemi raames.

DOCG sätestav seadus võeti vastu 1963. aastal, esimeseks DOCG-veiniks sai 1966 Vernaccia di San Gimignano. 2021. aasta seisuga on DOCG veine 77 nimetust.


Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp

Teise maailmasõja ajal sisenevad neli last läbi salapärase riidekapi Narnia võlumaale. Kohale jõudes leiavad nad eest imeilusa paiga, kus elavad rääkivad loomad, päkapikud, faunid, kentaurid ja hiiglased. Narniat on aga tabanud igavene talv ning lapsed peavad olema vapramad kui kunagi varem, kui nad ei taha, et Valge Nõid Jadis (Tilda Swinton) saaks täita iidse ettekuulutuse ning kogu maa alistada. Abiks Narnia õilis valitseja, lõvi Aslan, asuvad noored kangelased võitlusesse, et murda Valge Nõia jõud ning vabastada maa jäisest needusest.


Lecco

Lecco on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Lecco provintsi halduskeskus. Asub Como järve idapoolse haru lõunatipus. Idast ja põhjas piiravad Lecco linna mäed.

Lecco on tööstuslinnake, mille olulisemaks arhitektuurimälestiseks on Basilica kirik oma 14. sajandist pärinevate freskodega.

Leccos on sündinud kirjanik Alessandro Manzoni (1785–1873). Mälestussambal Piazza Mazonil on kujutatud stseene tema romaanist "I promessi sposi", mille tegevus toimub 17. sajandi Leccos ja Milanos. Külastamiseks on avatud kirjaniku sünnikodu Casa Natale di Manzoni.


Arona

Arona on linn Itaalias Piemonte maakonnas Novara provintsis. Asub Lago Maggiore järve ääres.

Põhiliseks majandusharuks on turism.

Arona vaatamisväärsusteks on gigantne kardinal Carlo Borromeo pronksist ausammas, mille tippu on võimalik ronida. Kardinal Borromeo sündis Aronas 1538. aastal. Linnakeses asub ka Borromeo perekonnale pühendatud Santa Maria kabel.


Lavr Kornilov

Lavr Georgijevitš Kornilov (vene keeles Лавр Георгиевич Корнилов; 30. august (vana kalendri järgi 18. august) 1870 – 13. aprill 1918 Jekaterinodar) oli Vene sõjaväelane.


Gravity Probe B

Gravity Probe B on Maa tehiskaaslane, mille ülesanne oli mõõta aegruumi kõverust ja seeläbi kontrollida Einsteini teooriat ruumi ja aja olemuse kohta. Missiooni eesmärk oli üldrelatiivsusteooria ja teiste sarnaste mudelite praktiline testimine.

Tehiskaaslane saadeti kosmosesse 20. aprillil 2004.


Bergamo provints

Bergamo on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Bergamo linn.

Provints piirneb põhjas Sondrio provintsi, idas Brescia provintsi, lõunas Cremona provintsi ja läänes Milano provintsiga. Provintsi lõunaosas laiub tasane Po madalik; põhjas kerkivad Alpid (kõrgeim tipp Pizzo Coca 3050 m).

Po jõgikonnas asuva provintsi lääneosas voolab Adda jõgi, idas Oglio jõgi.


Kaheidulehelised

Päriskaheidulehelised (Dicotyledoneae või Magnoliopsida) on katteseemnetaimede ehk õistaimede suurim klass.


Metaandmed

Metaandmed (inglise keeles metadata) on mingeid andmeid kirjeldavad andmed ehk nii-öelda andmed andmete kohta. Tavaliseks näiteks on raamatukogu kataloogikaart, mis sisaldab andmeid raamatu sisu ja asukoha kohta.

Failide puhul võivad metaandmeteks olla faili autor, loomise kuupäev, faili loomiseks kasutatud tarkvara jne. Selline teave võib paikneda faili enese sees.

Telekommunikatsioonis räägitakse sideseansside metaandmetest, mida koondab nt telefonikõnede register või Interneti-ühenduste ajalugu.


Pavia provints

Pavia provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Pavia linn.

Põhjas piirneb Milano provintsi, idas Lodi provintsi ja Piacenza provintsiga, edelas, läänes ja loodes Piemonte maakonna Alessandria provintsi, Vercelli provintsi ja Novara provintsiga.

Olulisemad asulad on Certosa di Pavia Lomello Mortara Pavia Stradella Vigevano Voghera


Lään

Lään ehk feood ehk feodaalvaldus on kõrgematelt valitsejatelt haldamiseks, valdamiseks ja kasutamiseks antud (läänistatud) kinnisvara.

Lääni mõiste sai alguse saksa õigusruumis. Hiljem levis lään kogu keskaegses õigusruumis kasutatava maaõigusliku mõistena. Esialgu nimetati lääni benefiitsiks: tähtajaliseks kasutamiseks vasallile antud maa või muu vara. 10.–12. sajandil muutusid läänid päritavateks. 13. sajandil kujunes välja lääniõigus. Lääniõiguse seaduslikud alused on kirja pandud Saksi peeglis (saksa keeles Sachsenspiegel) aastal 1227. Saksi peegel kehtis keskajal Põhja-Saksamaal, Eestis kuni Liivimaa õiguspeegli kehtestamiseni 1337.

Lään anti vasallile kui madalamal astmel seisvale feodaalile haldus- või sõjaliste teenete eest koos sellel maa-alal elavate talupoegadega ja muude tuluallikatega. Üksnes meesliinis pärandatav lääni nimetati meeslääniks. Vahel läänistati ka linnu või kuulus linn koos seda ümbritseva maaga lääni koosseisu.

Eestis läänistati linnadest Haapsalu, Narva, Paide ja Viljandi.

Saksamaal kehtis läänisüsteem 15. sajandi lõpuni. Eestis kadus läänisüsteem tunduvalt hiljem, alles aastal 1783 muudeti läänid Venemaa keisri ukaasiga alloodideks.


Hernando de Soto

Hernando de Soto Polar (sündinud 1941 Arequipas) on Peruu majandusekspert ja publitsist, Vabaduse ja Demokraatia Instituudi looja ja juhataja Limas.

Peruu marksistlikud partisaniliikumised, maoistlik Sendero Luminoso (Hiilgav Tee) ja Kuuba sponsoreeritud Tupac Amaru on De Sotole langetanud surmaotsuse.

2004. aastal sai Hernando de Soto Milton Friedmani auhinna vabaduse edendamise eest.


Sõktõvkar

Sõktõvkar (komi, vene Сыктывкар) on Venemaa Komi Vabariigi pealinn. Asub Sõssola (komi Sõktõv) jõe suubumiskohas Võtšegda (Ežva) jõkke. Geograafilised koordinaadid 61°40′N, 50°49′E.

Asutatud 1586. aastal kaubavahetuspunktina komidega. 1780. aastal sai linnaõigused, ametlik venekeelne nimi oli kuni 1930. aastani Ust-Sõssolsk (Усть-Сысольск). Nimi Sõktõvkar on tuletatud komikeelsest jõe nimest Sõktõv ja sõnast kar 'linn'.

Sõktõvkar on Sõktõvkari linnaringkonna keskus.


Bjørn Lomborg

Bjørn Lomborg (sündinud 6. jaanuaril 1965) on taani politoloog, Kopenhaageni Business Schooli adjunkt-professor, endine Greenpeace'i toetaja, nüüd aktiivne Greenspiriti liige.

Bjørn Lomborg on maailmas tuntud eelkõige oma teosega "The Skeptical Environmentalist" (Skeptiline keskkonnakaitsja) (2001), milles ta lükkab ümber keskkonnakaitsjate ja rohelise liikumise aktivistide seisukohti.

Lomborg kritiseerib ka Kyōto protokolli, kuna see ei täida oma eesmärke ja juhib tähelepanu tõelistelt probleemidelt kõrvale.


Togliatti

Togliatti (vene Тольятти) on linn Venemaal Samara oblastis. Asub Volga jõe ääres Kuibõševi veehoidla lähedal 60 km kaugusel Samarast. Togliatti on Stavropoli rajooni keskus.

Asutatud 1737, linnaõigused 1780. aastast. 1950. aastatel jäi linna territoorium rajatava veehoidla alla ja linn ehitati uuesti üles veidi kaugemal. Kuni 1964. aastani kandis linn nime Stavropol (Ставрополь), mitteametlikult ka Stavropol Volga ääres või Volga-äärne Stavropol (Ставрополь-на-Волге või Ставрополь-Волжский). Linn nimetati ümber Itaalia Kommunistliku Partei peasekretäri Palmiro Togliatti järgi.

Linnas on AvtoVAZ-i tehased, kus toodetakse sõiduautosid VAZ (LADA).

Elanikke oli 2005. aastal 704 800 ja 2007. aastal 705 300. Togliatti on suurim Venemaa linn, mis ei ole Venemaa föderatsioonisubjekti keskus. Halduslikult jaguneb linn kolmeks (linna)rajooniks.

31. oktoobril 2007 plahvatas hommikuse tipptunni ajal ühes Togliatti linnaliini bussis pomm. Hukkus 8 inimest, vigastada sai 60.


Bitches Brew

"Bitches Brew" on Miles Davise duubelalbum aastast 1970, mis paljude meelest lõi džäss-rock'i ehk fusion'i kui žanri, kuigi eksperimente džässi ja rocki kokkusulatamiseks oli tehtud varemgi.

Album ilmus 1970. aastal plaadifirmalt Columbia/CBS ja algselt oli sellel 6 lugu (4 Davise kirjutatud, 1 Joe Zawinulilt ja 1 Wayne Shorterilt).


Thobias Fredriksson

Thobias Fredriksson (sündinud 4. aprillil 1975 Dals Rostockis) on rootsi murdmaasuusataja (sprinter).

Tema vend on Mathias Fredriksson.


Emelie Öhrstig

Emelie Öhrstig (sündinud 27. veebruaril 1978 Boråsis) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).


Hopjor

Hopjor (vene keeles Хопёр) on jõgi Venemaal. Saab alguse Volga kõrgustikult Penza oblastis ja voolab edelasse. Enne Kalatši kõrgustikku pöörab lõunasse ja suubub vasakult Doni jõkke.

Pikkus 980 km, valgla 61 100 km². Laius on kuni 100 m.

Jõe ääres asuvad linnad on Balašov, Borissoglebsk, Povorino, Arkadak, Novohopjorsk ja Urjupinsk.

Suuremad lisajõed on Vorona, Savala ja Buzuluk.


Ants Kaljurand

Ants Kaljurand ehk "Hirmus Ants"; kuni 1936 Johannes-Voldemar Siitse (20. oktoober 1917 Nõmme – 13. märts 1951) oli üks tuntumaid Lääne- ja Pärnumaa metsavendi.

Teise maailmasõja eel töötas sulasena Pärnumaal Soontagana valla taludes. Oli Kaitseliidu liige ning osales metsavennana 1941. aastal Pärnu- ja Läänemaal võitlustes Nõukogude okupatsioonivägede vastu. Saksa okupatsiooni ajal astus Omakaitsesse. Aastatel 1942–1944 osales vabatahtliku rindesõdurina Saksamaa poolel võitlustes Nõukogude Liidu vastu. Langes 1944. aasta sügisel Saaremaal Nõukogude vägede kätte vangi, kuid põgenes sama aasta detsembris ning koondas enda ümber ühe kardetuma metsavendade salga. 24. juunil 1949 langes reetmise läbi Nõukogude okupatsioonivõimude kätte vangi. Hukati sõjaväetribunali otsuse põhjal koos oma kaaslaste Arved Pildi ja Juhan Metsäärega 13. märtsil 1951.

10. juulil 2011 avati Pärnumaal Koonga vallas Mihkli kiriku juures kaitseliidu Pärnumaa maleva algatusel Ants Kaljuranna mälestuskivi.


Subtiitrid

Subtiiter on filmi või telesaate dialoogi lühike tõlketekst või transkriptsioon, mis kuvatakse tavaliselt ekraani allservas (või kui seal on juba muu tekst, siis ülaservas).

Kui subtiitrid on mõeldud vaegkuuljatele, on neis lisaks kirjeldatud muid olulisi helisid, näiteks "(ohkab)" või "(uks paugub)". Subtiitrite loomisse on kaasatud ka audiovisuaalne märgisüsteem, mis kompenseerib subtiitrite lühendatud olemust.

Subtiitreid võib näidata ka eraldi ekraanil, näiteks filmifestivalide ajal, mis kaotab ära filmist subtitreeritud versiooni loomise vajaduse, eriti kui filmi kavatsetakse ainult üks kord näidata. Sama tehakse ka ooperis, kus subtiitrid ilmuvad väljaspool lava asuvale või tooli seljal olevale ekraanile, mida publik saab jälgida. Kui ooperidialoog on lava kohal, nimetatakse neid surtiitriteks.


Marita Koch

Marita Koch (tänapäeval Marita Meier-Koch; sündinud 18. veebruaril 1957 Wismaris) on endine Ida-Saksamaa kergejõustiklane (100 m, 200 m ja 400 m jooksja). Olümpiavõitja (1980), kolmekordne maailmameister (1983) ja kümnekordne Euroopa meister. Kehtiva 400 m maailmarekordi (47,60) valdaja.

Koch on IAAF-i kuulsuste halli liige.


Laugrannik

Laugrannik on lauge reljeefiga rannik.

Rannikute reljeefi alusel eristatakse laugrannikuid ning järskrannikuid. Laugrannikud jagunevad omakorda järsak- ja lauskrannikuks.

Kogu Eesti rannik on laugrannik.


Elmar Ilp

Elmar Ilp (3. september 1919 Võhma küla, Mustjala kihelkond, Saaremaa – 12. august 1950 Luulupe, Saaremaa) oli Saaremaa tuntuim metsavend.

Elmar Ilp oli peres kõige noorem laps, õde Loviise (1909), vend Oskar (1911). Elmari pere elas Reinu talus, neil oli 13ha maad. Isa suri 1925. aastal, pereema Sofia siirdus 1942. aastal elama Pärnu maakonda Vana-Vändrasse oma tütre Loviise Ojakivi juurde, peale seda võttis vend Oskar talupidamise üle.⁽²²⁾ Koolikaaslane Leida-Liidia Voksepp on teda meenutanud väga hea matemaatika oskajana, kes abistas kaasõpilasi ülessannete lahendamisel.(1) Naabrimajas elanud Helgi Kalapüüdja (Õunpuu) selgituste põhjal oli Elmar olnud väga abivalmis poiss.(2)

Enne Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aasta juunis kuulus Elmar Ilp tõenäoliselt Kaitseliitu; temast on olemas foto Kaitseliidu rühmaülema mundris.⁽³⁶⁾ 1940. aasta suvel võeti Ilp, kes oli sel ajal Eesti sõjaväe ajateenija, üle Nõukogude Punaarmee koosseisu. 1941. aasta suvel andis ta end koos tuhandete teiste Punaarmee 22. Eesti territoriaalse laskurkorpuse sõduritega Saksa vägede kätte sõjavangi, kust vabanes sama aasta oktoobris.⁽³⁾ 1941. aasta sügisel liitus Elmar Ilp (ja tema vend Oskar) Omakaitsega, kuid arvati sama aasta novembri lõpul organisatsioonist välja, kuna ta ei soovinud liituda vabatahtlikult Saksa sõjaväega.(4;22) 1943. aastal alustati Saaremaal sundmobilisatsiooni Omakaitsesse. Metsavend Artemi Metsa hilisemate ütluste kohaselt olevat Ilp lavastanud mõned vargused ja pääsenud niiviisi mobilisatsioonist, kuid pidi selle asemel ära kandma kuuekuulise vanglakaristuse.⁽⁵⁾

Peale Saaremaa okupeerimist 1944. aastal töötas Ilp Kuressaare linna täitevkomitee kommunaalosakonna arveametnikuna. Ilp arreteeriti 1945. aasta mais loata relva omamise eest, kuid põgenes samal kuul Kuressaare vanglast.⁽³⁾ Seejärel sai temast metsavend ja ta liitus teiste metsas varjujatega. Põhiliselt varjas ta end Kesk-Saaremaa metsades ja talude heinaküünides, enamasti Järise, Luulupe, Piila, Eikla, Haeska, Kaali ja Reeküla piirkonnas. Talvekuudel varjas Ilp end vastupanuliikumist toetavate inimeste taludes.


Heino Lipp (metsavend)

Heino Lipp (kuni 1936. aastani Härman-Karl Lipp; on kasutatud ka nimekuju Hermann Lipp; 30. detsember 1910 Metsavälja talu, Uniküla, Maidla vald, Virumaa – 18. november 1949 Nurme talu, Arvila, Mäetaguse vald, Virumaa) oli Virumaa tuntumaid metsavendi. Ta on rohkem tuntud hüüdnime Pargas järgi.


August Sabbe

August Sabbe (1. september 1909 – 28. september 1978) oli Eesti viimaseks metsavennaks peetav mees, kes langes Paidra ja Leevi küla lähedal arreteerimiskatsel, uputades end Võhandu jõkke.

August sündis 1. septembril 1909. aastal pere (isa Jaan Hindriku poeg Sabe ja ema Katri Sabe (sündinud Nassar)) noorima lapsena. Tal olid vennad Rudolf ja Heinrich ning õde Hilda. Lapsepõlv läks mööda Võhandu jõe ääres. Eesti Vabadussõja alguses läksid Augusti mõlemad vennad Eesti iseseisvuse eest sõdima. Vend Heinrich langes 1919. aastal, olles Eesti ratsaväe koosseisus. Teine vend Rudolf tuli aga sõjast eluga tagasi ning temast sai Vabadusristi kavaler.

Peale Kaitseväes aja teenimist liitus ta Eesti Kaitseliiduga, kus oli Lasva-Pindi ratsaeskadroni 2. rühmas. Kui isa 1930. aastal suri, tuli Augustil Kaitseliidus olemine lõpetada ja alustada talumehena.

Kui algas Vene okupatsioon ja II maailmasõda, taheti palju noori mehi Vene sõjaväkke. Nagu paljud teised Eesti poisid, otsustas ka August Vene armee asemel valida metsamineku. Koos paljude teiste kaaslastega vallutati 1941. aastal Lasva rahvamaja.

Saksa okupatsiooni ajal tuli August metsast välja ja teda taheti kohe ka Saksa armeesse. Sõja ajal sai aga juhuslikust pommikillust haavata Augusti ema Katri. Nüüd polnud Augustil enam mitte ühtegi pereliiget.

Taas Nõukogude võimu ajal kuulutati välja meeste mobilisatsiooni sõjaväkke. Selle peale läks August uuesti ennast metsa varjama. 1945. aastal lubati kõigil kellel polnud "veresüüd" kaelas metsast välja tulla. Nii tegi ka tema ja hakkas tegema Paidra külas veskitööd.

Veskis võeti aga August kinni ja viidi julgeolekusse, kus talle pandi agendinimeks "Jaan". Tema ülesandeks sai üles otsida tuntud metsavendade salk, kuhu kuulusid Jaan Roots, Arnold Kakko ja Paul Randmaa, ning tuua nad julgeolekusse. August aga põgenes agenditöö asemel uuesti metsa. 1950. aastal sai August just selle salga liikmeks, mida tal kästi julgeolekusse viia. Mehed varjasid ennast Suure Taevaskoja ligidal metsas, punkris. Ta kuulus Rootsi salga nn. tagalameeskonda, kuna ta hoolitses söögi ja varustuse eest. Jaan Roots koos oma salgaga sai surma Räpina lähedal Ristipalos 1952. aastal.

Pärast seda hakkas August ennast üksinda varjama. Enamasti varjas ta ennas Võrumaa ja Põlvamaa metsades, Pindi, Paidra ja Leevi külade lähedal. Augustit otsis nii Põlva kui ka Võru KGB. Pärast pikki otsinguid leiti ta lõpuks Võhandu jõe äärest, kus KGB ohvitser Ervin Oras ja SORVVO inspektor Neeme Taavel ennast samuti kalameesteks riietasid. Alanud rüseluses õnnestus Augustil jõkke hüpata ja seal ennast ära uputada. Võimalik on ka, et ta uputati ära. Ta uppus 28. septembril 1978. aastal. August Sabbe maeti Tartus Raadi kalmistule.


Mahhatškala

Mahhatškala (avaari МахIачхъала, lesgiini Магьачкъеле, tabasaaraani Мягьячгъала, dargi ГIянжи-Къала või МяхIячкъала, kumõki Магьачкъала, laki МахІачкъала või Анжи, aserbaidžaani Mahaçqala, vene Махачкала) on linn Venemaal, Dagestani Vabariigi pealinn. Asub Kaspia mere ääres.


Freddie Mercury

Freddie Mercury (sünninimega Farrokh Bomi Bulsara; 5. september 1946 Stone Town, Zanzibar City, Sansibar – 24. november 1991 Kensington, London) oli rokkmuusik ja laululooja. Tuntuse saavutas ta inglise ansambli Queen solistina.


Marilyn Manson

Marilyn Manson on 1989. aastal Ameerikas moodustatud alternative metal'i ja rokkansambel.

Ansambli edukaimad singlid on "The Dope Show", "Sweet Dreams (Are Made of This)", "The Beautiful People" ja "mOBSCENE".

Bänd on neljal korral olnud Grammyle nomineeritud, kuid seni pole bänd võitnud.

Ansambli esialgne nimi oli Marilyn Manson & the Spooky Kids. Bändiliikmete nimed on kombineeritud kuulsast naissoost seksisümbolist (Marilyn Monroe) ja sarimõrvarist (Charles Manson). Bändiliikmete riietus on sageli äärmuslik ja veider ning meik väljakutsuv. Bänd on tuntud oma šokeeriva käitumisega nii laval kui tavaelus ning laulusõnad viitavad sageli seksile, narkootikumidele ja vägivallale. Kristlikud organisatsioonid on korraldanud nende vastu meeleavaldusi ja bändi lavakäitumist on nimetatud solvavaks ja nilbeks, mistõttu on sõusid ära jäetud.

Ameerika Ühendriikides on bändi kolm albumit hinnatud plaatina- ja hõbeplaadi tiitli vääriliseks. Bändil on olnud kaks esikohaalbumit. Muusikakanal VH1 seadis bändi saja parima rokiartisti seas 78. kohale. Bändi albumeid on ostetud maailmas üle 50 miljoni.

Manson ja tema bänd esinesid 2007. aasta detsembris Eestis. Samal aastal saavutas nende album "Eat Me, Drink Me" Eesti muusikaedetabelis esikoha.

Ansambli liikmed on korduvalt vahetunud.


Asti

Asti on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Asti provintsi halduskeskus. Asti asub umbes 80 km Torinost läänes Tanaro jõe vasakul kaldal Monferrato mägede vahel.


Boston

Boston on linn Ameerika Ühendriikides, Massachusettsi osariigi pealinn ja Uus-Inglismaa ajaloolise piirkonna halduskeskus. Linn asub Maine'i lahe ääres Charlesi jõe suudmes Atlandi ookeani rannikul.


Pastišš

Pastišš (prantsuse keeles pastiche, itaalia keeles pasticcio 'tainas, pasta', 'pirukas, pasteet, puding', 'jäljendus') on teos, mis teadlikult jäljendab ühe või mitme kirjaniku, helilooja, koolkonna, ajastu stiili, laadi, iseloomu, sõnavara ja lausestust. Enamasti on tegu mängulise laenamise või tsiteerimisega, harvemini originaalsuse puudumisega. Pastišši on kirjeldatud ka definitsiooni "ei originaal ega ka koopia" abil. Pastišš võib olla nii osa teosest või ka kogu teos tervikuna.

Pilkavast paroodiast ja travestiast erineb pastišš tunnustava, plagiaadist aga avaliku jäljendamise poolest. Pastišid on laialdaselt tuntud visuaalse kunsti, kirjanduse, teatri ja muusika valdkonnas.

Erilist huvi on pastišš pälvinud poststrukturalismis ja postmodernismis, mis käsitlevad kirjanduslikke tekste või muusikalisi kompositsioone tihedas omavahelises põimingus. Tekst või muusikaline oopus on seotud sellele eelnenud ja seda ümbritsevate teiste autorite loominguga ja kujutab endast omamoodi uut kombinatsiooni varem kirjutatud tekstidest (intertekstuaalsus) või muusikalistest teostest.

Hoolimata jäljendi staatusest on pastišš ainulaadne, sisaldades lisaks matkimisele uusi elemente. See on vähemal või rohkemal määral iseseisev; seda on võimalik mõista ka ilma algteost tundmata. Mõningad pastišid aga eeldavad algteose ära tundmist, muidu jääb teos arusaamatuks või näib sisutu.


Adolf von Seckendorff

Vabahärra Franz Adolf von Seckendorff (17. märts 1857 Gera – 8. mai 1941 Waldsieversdorf) oli Preisimaa jalaväekindral, 1918. aastal Eestimaa sõjakubernerina Saksa okupatsioonivõimu kõrgeim esindaja Eestis.


Emmeline Pankhurst

Emmeline Pankhurst (15. juuli 1858 – 14. juuni 1928) oli üks Suurbritannia naisõiguslaste liikumise algatajaid.

Ta sündis Manchesteris ja ta neiupõlvenimi oli Emmeline Goulden. 1879. aastal abiellus ta advokaat Richard Marsden Pankhurstiga. Pankhurst oli naiste valimisõiguse toetaja. Emmeline Pankhurst asutas Naiste frantsiisimise Liiga, kuid see jäi pooleli tema abikaasa surma tõttu 1898. 1903 asutas ta Naiste Sotsiaalse ja Poliitilise Liidu (Women's Social and Political Union), mis oli tuntud oma sõjakuse poolest. Sinna kuulusid sellised naised nagu Annie Kenney, Emily Davison ja Ethel Smyth, samuti ta tütred Christabel ja Sylvia Pankhurst.

Tema teine tütar, Adela Pankhurst emigreerus Austraaliasse, kus ta oli poliitiliselt aktiivne alguses Austraalia Kommunistlikus Parteis ja siis fašist Austraalia Esimeses Liikumises.

Emmeline Pankhursti tegevusele tõmbas tähelepanu see, et ta oli mitu korda vangis. Tema autobiograafia "My Own Story" avaldati 1914.

1914. aastal, kui algas Esimene maailmasõda, julgustas ta naisi meeste töid tegema, et mehed saaksid sõtta minna. Koos David Lloyd George'iga organiseeris ta paraadi 30 tuhande naisega, et julgustada tööandjaid andma naistele meeste töid. Pankhurst rakendas kogu energia sõja tarbeks, samas kui kõik tema liikumise kaaslased ei toetanud sõda.

Märtsis 1918 said naised Suurbritannias ja Iirimaal valimisõiguse, kui nad olid 30-aastased (mehed võisid olla 21-aastased). Novembris 1918 said üle 21-aastased naised õiguse kandideerida parlamenti. Oli olukord, kus valida said vanemad naised kui kandideerida. Meestega võrdsed valimisõigused said naised Suurbritannias 1928.

Emmeline Pankhurst suri 1928. aastal 69-aastaselt, kui enamik tema eesmärke oli teostunud.


Vabahärra

Vabahärra (saksa keeles Freiherr, rootsi keeles friherre) oli Saksamaal läänindusajastul maahärra teenistusest vaba aadliku tiitel; hiljem auastmelt krahvile allpool järgnev aadlik (1561. aastast ka Rootsis). Loetakse tasemelt võrdseks parunitiitliga.


O'ahu

O'ahu (havai O'ahu [oˈʔɐhu], inglise Oahu [oʊˈɑːhuː]) on saar Hawaii saarestikus.

O'ahu pindala on 1600 km² ning see on suuruselt kolmas saar Hawaii saarestikus.

O'ahu elanike arv on umbes 876 000.

Saarel asub Hawaii osariigi pealinn ja suurim linn Honolulu. Teised suuremad O'ahu linnad on Kailua, Waipahu, Pearl City ja Kāne'ohe. Saarel asub ka USA laevastikubaas Pearl Harbor.

Saar on tekkinud kilpvulkaanide Wai'anae ja Ko'olau tegevuse tulemusel. O'ahu kõrgeim tipp on 1225 m kõrgune Ka'ala.

Esimeste eurooplastena astusid O'ahu pinnale 28. veebruaril 1779 HMS Resolutioni meeskonna liikmed 2 nädalat pärast James Cooki surma Hawaii saarel.

Havai kuningas Kamehameha III viis oma pealinna Lāhaināst Maui saarel O'ahule 1845. aastal.

Tänapäeval on O'ahu turistide meelispaik.

Saarel on filmitud seiklussarja "Teadmata kadunud".


Florence Griffith-Joyner

Florence Griffith-Joyner (21. detsember 1959 Los Angeles – 21. september 1998 Mission Viejo, California) oli USA kergejõustiklane.

Florence Griffith-Joyner oli kolmekordne olümpiavõitja (1988) ja maailmameister (1987). Tema nimel on kehtiv 100 m jooksu (10,49) ja 200 m jooksu (21,34) maailmarekord.


Eestimaa

Eestimaa oli ajalooline piirkond Põhja-Eestis, mida on teatud nii Eestimaa hertsogiriigi kui ka Eestimaa kubermanguna. Piirkonna keskuseks oli keskaegne kindlustatud kaubanduslinn Reval (tänapäeval Tallinn). Peale linna ümbritsenud Rävala maakonna hõlmas piirkond 16.–20. sajandil veel Harjumaa, Järvamaa, Läänemaa ja Virumaa maakonda.


Üheidulehelised

Üheidulehelised (Monocotyledoneae või Liliopsida) on katteseemnetaimede ehk õistaimede klass, kel on seemnes ainult üks iduleht.


Laialehine hundinui

Laialehine hundinui ehk laialeheline hundinui (Typha latifolia) on hundinuialiste sugukonda hundinuia perekonda kuuluv rohttaim.


Eestimaa kubermang

Eestimaa kubermang (saksa keeles Gouvernement Estland, vene keeles Эстляндская губерния) oli Eestimaa valitsemiseks loodud Venemaa Keisririigi haldusüksus.

Mõistet kubermang (Gouvernement) kasutati suhteliselt harva. Ametlikes dokumentides eelistati nimetust hertsogkond (das Hertzogthum Ehstland, das Hertzogthum Liefland). Provintsiaalvalitsuse eesotsas nii Tallinna kui Riia kubermangus seisis kindralkuberner (General-Gouverneur), kelle vahetule juhtimisele alluvat ametkonda nimetati nagu tema hallatavat territooriumigi kindralkubermanguks (General-Gouvernement).

Pärast Põhja-Eesti vallutamist põhjasõjas ja liitmist Venemaa keisririigi poolt moodustati 1719. aastal endise Eestimaa kindralkubermangu aladest Tallinna kubermang. Seda nime kandis haldusüksus kuni 1783. aastani, kui moodustati Tallinna asehaldurkond.

1796. aastal taastati vanad kubermangupiirid ning kubermang kandis edaspidi nime Eestimaa kubermang. Kubermang kuulus Venemaa riigi koosseisu kuni Eesti iseseisvumiseni 24. veebruaril 1918.


Nantes

Nantes [naa(n)t] on linn Prantsusmaal Loire'i jõe ääres, suudmest 55 km kaugusel, Pays de la Loire'i piirkonna ja Loire-Atlantique'i departemangu keskus.


Loire

Loire [luaar] on Prantsusmaa pikim jõgi, kui selleks mitte pidada Reini, mille paremale kaldale Prantsusmaa ei ulatu. Jõe pikkus on 1012 km, valgla 117 000 km². Loire on pikkuselt Euroopa viies jõgi.

Loire algab Keskmassiivist, voolab põhja ja pärast Orléansi läände ning suubub Bretagne'i poolsaarest lõuna pool Atlandi ookeani. Suuremad lisajõed on Cher, Indre, Loiret ja Maine'i jõgi. Jõe ääres asuvad Orléans, Tours, Angers ja Nantes.

Antiikajal kutsuti Loire'i Ligeriks. Selle nime andsid jõele keldid ja see tähendab setteid. Loire oli ligikaudu Gallia lugdunensise ja Akvitaania provintsi piiriks.

Erinevalt paljudest Euroopa jõgerdest ei ole Loire'il peaaegu üldse paise (1985. aastal rajati Villerest' pais mõni kilomeeter Roanne'ist lõuna poole). Ühest küljest põhjustab see suurvee ajal üleujutusi, teisest küljest on see muutnud Loire'i populaarseks paadiretkede toimumise kohaks.

Loire'i üleujutustest toimusid suurimad 1856, 1866 ja 1910.


Carl Oswald Bulla

Carl Oswald Bulla (26. veebruar 1855 Preisimaa – 28. november 1929 Jämaja) oli Sileesia sakslasest peamiselt Venemaal ja elu lõpupoole ka Eestis tegutsenud fotograaf, kes jäädvustas sadadele tuhandetele fotodele Vene keisriperekonda, maailmalinna Peterburi, aga ka pisikest Sõrve säärt. Teda peetakse Venemaa fotoreportaažile alusepanijaks.


Iide

Iide on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Torgu valla halduskeskus.

Küla asub Saaremaal Sõrve poolsaarel, endises Jämaja kihelkonnas.

Külas asub Torgu Apostel Johannese kirik, mis on alates 1944. aastast varemetes.

Külas tegutseb Torgu raamatukogu.


Runrig

Runrig oli šoti ansambel, mille asutasid vennad Rory ja Calum MacDonald 1973. aastal Skye saarel. See tegutses 2018. aastani.

Ansambel sai tuntuks gaelikeelse rokkmuusika ja kultuuri edendajana.


Anicetus

Anicetus (kreeka keeles Ἀνίκητος – 'Aniketos' 'vallutamatu') oli 11. paavst. Ta valitses Pius I järel 11 aastat. Ta oli esimene süürlane, kes sai paavstiks.

"Liber Pontificalise" järgi oli Anicetus ametis 9 aastat 3 kuud ja 3 päeva, saades ametisse aastal 167. Tema valitsemisaastad on vaieldavad, kuid tänapäeval tunnustavad kirikuloolased tema ametiajana aastaid 155–167. "Liber Pontificalis" paigutab tema ametisse asumise Hyginuse järel.

"Liber Pontificalise" järgi sündis Anicetus Süürias Homsis (tollases Emesas) ja tema isa nimi oli Johannes.

Tema ajal külastas Roomat Smyrna piiskop Polykarpos, kellega Anicetus arutas kirikuelu probleeme. Neist tõsiseim oli vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle, mida Polykarpos soovis pidada juudi kalendri järgi, kus Kristuse ülestõusmispäev võis langeda teisele nädalapäevale, Anicetus aga rõhutas Kristuse ülestõusmispäevana pühapäeva tähistamist. Kuigi tookord soostus Anicetus andma Väike-Aasiale eristaatuse, teravnes vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle Victor I ajal. Anicetuse palvel pidas Polykarpos Roomas missa.

Anicetus kuulutas montanismi ketserluseks. See oli esimene hukkamõistev otsus, mille paavst langetas ühe usuliikumise kohta.

Anicetuse ajal lahkus Roomast gnostik Valentinus. Anicetus pidi kohtuma Hegesippuse ja Justinusega, kes viibisid tema ajal Roomas. Anicetus keelustas "Liber Pontificalise" järgi preestritel pikkade juuste kandmise. Talle on omistatud ka "Te Deumi" esimese 10 värsi autorsus. Teoloog Adolf von Harnacki väitel oli Anicetuse ajal Rooma koguduse hierarhiline struktuur monarhiline. Võimalik, et see oli Anicetus, mitte Anacletus I, kes tähistas Peetruse haua mälestusmärgiga.

Ta ordineeris 17 presbüterit, 4 diakonit ja 9 piiskoppi.

Anicetus maeti "Liber Pontificalise" järgi Calixtuse katakombidesse. Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 17. aprill. Alates 1969. aastast ei ole katoliiklased enam kohustatud seda pidama. Teda on austatud ka 16. aprillil ja 20. aprillil.

Tema järeltulijaks sai Soter.


Tulikalised

Tulikalised (Ranunculaceae) on õistaimede sugukond, mis hõlmab üle 2000 liigi. Paljud neist on laialt levinud külma ja mõõduka kliimaga maades, mõned aga kasvavad troopilistel aladel.

Tulikalistel on sageli taimkattes tähtis osa, eriti niisketel niitudel ja metsades. Peamiseks eluvormiks on mitmeaastased rohttaimed, mis talvituvad risoomide ja mugulatena, harvem väikesed põõsad või liaanid. Puitunud vartega liigid on sekundaarse päritoluga, arvatavasti on nad tekkinud rohtsetest vormidest.


Tallinna 37. Keskkool

Tallinna 37. Keskkool oli üldhariduskool, mis asus Tallinnas Mustamäe linnaosas. Koolimaja on ehitatud 1960. aastate lõpus.

Kool asutati 1967. aastal ja suleti 2014. aastal. Tallinna 37. Keskkooli kasutasid pedagoogilise praktika baaskoolina nii Tartu Ülikool kui ka Tallinna Pedagoogiline Instituut. Selles koolis olid spordi ja muusika süvaõppe klassid ning sealt sai täiendust lastekoor Ellerhein.

2014/2015 õppeaastal liideti kool Tallinna Arte Gümnaasiumiga.


Heino Lipp

Heino Lipp (21. juunil 1922 Kiviõli – 28. august 2006) oli eesti tippkergejõustiklane (mitmekordne NSV Liidu meister kümnevõistluses ja mitmel muul võistlusalal), treener ja sporditegelane.


Putuktolmlemine

Putuktolmlemine ehk entomogaamia on taimede tolmlemise viis, mis on valdavalt levinud katteseemnetaimedel (8/10 liikidest) ning mille korral õietolmu ülekandumine tolmukailt emakasuudmeile toimub putukate abil.


1987. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1987. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 36. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 12.–21. veebruarini Oberstdorfis Saksamaal.

1987. aasta Oberstdorfi maailmameistrivõistlused olid esimesed, kus võisteldi eraldi klassika- ja vabastiili suusadistantsidel.


Savimineraalid

Savimineraalid on mineraalid, mille terasuurus on alla 4 μm.

Enamasti on tegemist hüdraatunud alumiiniumi sisaldavate kihtsilikaatidega. Vähesed erandid on hüdraatunud raua ja alumiiniumi oksiidid, tseoliidid jms. Mõnikord sisaldavad savimineraalid suures koguses rauda, magneesiumi, leelismetalle, leelismuldmetalle või teisi katioone. Savimineraalid koosnevad kuusnurksetest vilkude moodi kihtidest.

Tähtsaimad savimineraalid on smektiit, illiit, kaoliniit, kloriit ja nende segakihilised segud.

Savimineraalide tekivad reeglina päevakivide keemilise murenemise tulemusel. Moonde käigus asenduvad savimineraalid peamiselt vilkudega. Savimineraale tekitavad ka madalatel temperatuuridel toimuvad hüdrotermaalsed protsessid. Savimineraalid on väga levinud peeneteraliste settekivimite hulgas, näiteks savikilda, mudakivimi, aleuroliidi ning peeneteralise moondunud kilda ja fülliidi seas.

Savimineraalide terasuurus on eriti väike, tavaliselt alla 2 μm. Sellepärast on selle analüüsimiseks vaja erimeetodeid. Kasutatakse röntgendifraktsiooni ja elektrondifraktsiooni ning mitmesuguseid spektroskoopilisi meetodeid, näiteks Mössbaueri spektroskoopia ja infrapunane spektroskoopia. Need meetodid võimaldavad saavutada suurema eraldusvõimega tulemusi kui annaks polarisatsioonimikroskoop, mille kasutamine on petroloogias traditsiooniline.

Savi olemust hakati paremini mõistma 1930. aastatel, kui saviosakeste molekulaarstruktuuri hakati uurima röntgendifraktsiooni abil. Sellel perioodil hakati ühtlustama ka valdkonna termineid.