Ozoli raudteejaam

Ozoli raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas Ozoli külas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 46 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Dikļi kihelkonda Ozoli mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1912. Algselt kandis see nime Lappier. Aastal 1918 nimetati see ümber Ozolmuiža raudteejaamaks, aastal 1919 aga Ozoli raudteejaamaks. Teise maailmasõja ajal põles sealne jaamahoone maha, abihoone muudeti aga eravalduses olevaks individuaalelamuks. Jaam suleti aastal 1976.


Peter von Löwis of Menar

Peter Frommhold von Löwis of Menar (9. veebruar 1768 (vkj) – 28. november (vkj) 1829 Saka) oli baltisaksa päritolu põllumees ja mõisaomanik.


Ozoli (Brīvzemnieki vald)

Ozoli (vana nimega Ozolu Stacija) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas. Küla asub merepinnast 82 meetri kõrgusel. Ozoli asub Riiast 113, endisest piirkonna keskusest Alojast 16 ja valla keskusest Puikulest 7 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes Ozolmuiža mõisa maadele seoses Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee rajamisega, tekkides Ozoli raudteejaama juurde. 1935. aastal oli külas 124 elanikku. Pärast kohaliku kolhoosi likvideerimist ja raudtee sulgemist hakkas Ozoli elanike arv kiiresti vähenema. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas on Ozoli bussipeatus.


Shetlandi lambakoer

Shetlandi lambakoer, lühinimetusega sheltie, on lambakoera tõug, mis pärineb Shetlandi saartelt.


Kauguri raudteepeatus

Kauguri raudteepeatus oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Dikļi vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 49,4 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Dikļi kihelkonda Dikļi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1912. 1920. aastatel rongid seal ei peatunud, peatus avati taas aastal 1935. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979.


Dikļi raudteepeatus

Dikļi raudteepeatus oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Dikļi vallas Dikļi küla lähistel. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 55 kilomeetri kaugusel ning jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Dikļi kihelkonda Dikļi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1920. Aastal 1950 rajati sinna jaamahoone, mis on säilinud siiani. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979.


Dauguļi raudteejaam

Dauguļi raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Dikļi vallas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 62 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Straupe kihelkonda Dauguļi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1912. Algselt kandis see nime Daugeln. Teise maailmasõja järel hakkas sealses jaamahoones tegutsema kohalik pood. Aastal 1958 avati jaamast Zilaiskalnsi turbavabrikusse viiv harutee. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979, ent sealne jaam tegutses edasi kuni aastani 2000, teenindades turvast vedavaid kaubaronge.

Endise jaama juures asub bussipeatus Dauguļu stacija.


Zilaiskalnsi raudteejaam

Zilaiskalnsi raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Liepase küla aladel. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 71 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Veide kihelkonda Mujāni mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1912. Algselt kandis see nime Mojan. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979, sealne jaamahoone on tänapäeval erastatud.


Kocēni raudteejaam

Kocēni raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Kocēnis. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 76 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Veide kihelkonda Kokmuiža mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1912. Algselt kandis see nime Kokenhof. Aastal 1913 avati sealt Kokmuiža mõisakompleksi juurde viiv kahe kilomeetri pikkune harutee, mis teenindas sealset õllevabrikut. Aastal 1919 nimetati jaam ümber Kokmuiža raudteejaamaks, tänapäevase nime sai see aastal 1940. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979, sealne jaamahoone on tänapäeval erastatud.


Jāņuparksi raudteejaam

Jāņuparksi raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmieras. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 80 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Volmari kreisi Veide kihelkonda Jānūparksi mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1912. Algul kandis see nime Valmiera II. Jaam asus Valmiera kesklinnale lähemal kui Valmiera raudteejaam, seetõttu kasutas seda ka ohtralt reisijaid. Kahe maailmasõja vahel oli tegemist ühega kahest selle raudtee kõige intensiivsema reisijate liiklusega jaamast. Jaama lähedusse rajati ka saekaater. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1979, sealne jaamahoone on tänapäeval erastatud.


Odojevi rajoon

Odojevi rajoon (vene keeles Одоевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Odojevi alev.

Rajoon piirneb kirdes Dubna rajooni, idas Štšokino rajooni, kagus Plavski rajooni, lõunas Arsenjevo rajooni, läänes Beljovi rajooni ja loodes Suvorovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1182 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 235, 2009. aastal 13 096 ja 2002. aastal 14 149.

Odojevi rajoonis on 85 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Odojevi alevi) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Vattsa, Malovel, Mizgeja ja Holoholnja.


Richard Kivit

Richard Kivit (Richard Martin Karl Kivit; 12. märts (27. veebruar vkj) 1888 Tartu – 11. märts 1981 Ludwigsburg, Saksamaa) oli eesti karikaturist, raamatuillustraator ja kunstnik.

Richard Kivit omandas alghariduse Tartu õpetajate seminari algkoolis, hiljem õppis edasi Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Kunsti õppis 1904–1905 Tartu Saksa Käsitööliste Seltsis R. J. von zur Mühleni juhendusel.

Tema esimesed graafilised tööd illustratsioonidena venekeelsele õpikule ilmusid juba 1910. aastal. Hiljem avaldati tema karikatuure ajalehtedes Meie Aastasada ja Postimees. Esimese maailmasõja ajal töötas ta sõjatööstuse komitees vanemjoonistaja ja instruktorina.

Pärast sõda töötas Tartu kolmes koolis joonistusõpetajana. 1921.–1922. aastal täiendas end Hans Hermanni juures Berliinis akvarelli ja graafika alal.

1935. aastast töötas kirjastuses Ilutrükk graafikuna. Kuulus Tartu Kirjanduse ja Kunsti Klubi juhatusse.

Richard Kivit emigreerus 1944. aastal Eestist ning töötas Lääne-Saksamaal Herba & Schneideri kirjastuses illustraatorina ning Stuttgardi ja Karlsruhe loodusmuuseumis kunstnikuna.


Beljovi rajoon

Beljovi rajoon (vene keeles Белёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Beljovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Suvorovi rajooniga, kirdes Odojevi rajooniga, kagus Arsenjevo rajooniga, lõunas Orjoli oblastiga ja läänes Kaluga oblastiga.

Rajooni pindala on 1190 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 663, 2009. aastal 21 823 ja 2002. aastal 24 912.

Beljovi rajoonis on 171 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Beljovi linna) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Võrka, Setuha, Bobrik ja Ruka.


Sahha ooperi- ja balletiteater

Sivtsev-Omollooni nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater (jakuudi keeles Д.К. Сивцев - Суорун Омоллоон аатынан Саха Өрөспүүбүлүкэтин Ил Опера уонна Балет театра; vene keeles Государственный театр оперы и балета Республики Саха (Якутия) имени Д.К. Сивцева – Суоруна Омоллоона) on teater Sahha pealinnas Jakutskis.

Sahha ooperi- ja balletiteater on ainus statsionaarne ooperi- ja balletiteater Kaug-Ida föderaalringkonnas ja üks neljast Siberis paiknevast ooperi- ja balletiteatrist (ülejäänud kolm asuvad Ulan-Udes, Krasnojarskis ja Vladivostokis).


Sivtsev-Omollooni nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater

suuna Sahha ooperi- ja balletiteater


Käru külanõukogu

Käru külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Käru vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Käru alevikus.

Külanõukogus tegutses Lungu sovhoos.


Loksa külanõukogu

Loksa külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõnnu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Loksa asulas.

Külanõukogus tegutsesid Loksa kolhoos, Kahala sovhoosi Kõnnu osakond, Kirovi-nimelise kalurikolhoosi Oktoobri ja Võidu Tee osakond.


Luuska külanõukogu

Luuska külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Suuremetsa külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Luuska asulas.


Lüganuse külanõukogu

Lüganuse külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lüganuse valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Lüganuse asulas.

Külanõukogus tegutsesid Lüganuse ja Hiie kolhoos ning Virulase kalurikolhoosi Purtse brigaad.


Mooste külanõukogu

Mooste külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mooste valla territooriumil. Külanõukogu täitevkomitee asus Sääsaare asulas.

Külanõukogus tegutsesid Mooste näidissovhoos ja Sõpruse kolhoos.


Mustajõe külanõukogu

Mustajõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Laheda vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Mustajõe külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mustajõe külanõukogu 1950 septembris Põlva rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Mustajõe külanõukoguga likvideeritud Vardja külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Aurora", M. I. Kalinini nimeline ja Hans Valli nimeline kolhoos.

1966 märtsis liideti Mustajõe külanõukogu territooriumiga osa Peri külanõukogu territooriumist, millel asus "Aurora" kolhoosi maakasutus.

1970. aastatel asus külanõukogu keskus Joosu-Suurekülas. Külanõukogus tegutses kolhoos "Koit".

1978. aasta seisuga hõlmas Mustajõe külanõukogu Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vana-Koiola ja Vardja küla.

6. detsembril 1990 kinnitati Laheda valla omavalitsuslik staatus ja Mustajõe külanõukogu lõpetas tegevuse.


Nõva külanõukogu

Nõva külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Nõva valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Nõva asulas.

Külanõukogus tegutsesid Nõva kolhoos ja Haapsalu Kaluri kolhoos.


Otepää külanõukogu

Otepää külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Otepää külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Otepää vallas. Külanõukogu keskus asus Otepää külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Otepää külanõukogu 1950 septembris Otepää rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Otepää külanõukoguga likvideeritud Päidla, Vidrike ja Voki külanõukogu territooriumid. Külanõukogu piirides tegutsesid J. V. Stalini nimeline, J. V. Mitšurini nimeline, "Järvesalu", "Jüriöö" ja Munamäe kolhoos. Külanõukogu keskus asus Vana-Otepää külas. Seoses Otepää rajooni likvideerimisega 1959 jaanuaris liideti Otepää külanõukogu Elva rajooniga.

1960 oktoobrist viidi külanõukogu halduskeskus Vana-Otepää külast üle Otepää linna. Samas liideti Otepää külanõukoguga likvideeritud Pühajärve külanõukogu territoorium.

Seoses Elva rajooni likvideerimisega 1962. aastal liideti Otepää külanõukogu Valga rajooniga.

1964 mais liideti Otepää külanõukoguga osa Põlva rajooni Kanepi külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Otepää sovhoosi maakasutus.

1976. aastal eraldati külanõukogust 74 km² suurune osa, mis liideti Palupera külanõukoguga.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 215 km² ja elanike arv 1989.


Palupera külanõukogu

Palupera külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rõngu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Palupera asulas.

Külanõukogus tegutses Hellenurme kolhoos.


Puka külanõukogu

Puka külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuigatsi valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Puka asulas.

Külanõukogus tegutses Aakre kolhoos, Puka sovhoos ja Orumäe sovhoos.


Pihtla külanõukogu

Pihtla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 Pihtla valla territooriumil. Külanõukogu keskus asus esialgu Ilpla asunduses. 1948. aastast oli külanõukogu keskus Lasnama külas. 1950. aastast, pärast Pihtla valla likvideerimist, oli külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisus. 1954. aastal liideti Pihtla külanõukoguga Tõlluste külanõukogu, 1960. aastast Kaali külanõukogu. Kuivõrd mõlemad liidetud külanõukogud olid varem olnud Pihtla valla koosseisus, siis 1960. aastast hõlmas Pihtla külanõukogu ligikaudu endise Pihtla valla maa-ala.

Külanõukogu täitevkomitee asus Paevälja asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kõljala ja Sandla sovhoos.


Põltsamaa külanõukogu

Põltsamaa külanõukogu oli külanõukogu Põltsamaa rajoonis, alates 1963. aastast Jõgeva rajoonis.

Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Põltsamaal.

Külanõukogus tegutsesid teiste seas Lenini-nimeline, Lillevere-nimeline ja Lustivere kolhoos.


Põlva külanõukogu

Põlva külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Põlva külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Külanõukogu halduskeskus asus Põlva alevikus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ning Põlva külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega liideti Põlva külanõukoguga likvideeritud Himmaste külanõukogu ja Kiuma külanõukogu alad. Külanõukogu keskus asus Mammaste külas. Külanõukogu maadel tegutsesid V. Kingissepa nimeline kolhoos, Võidu kolhoos, J. Lauristini nimeline kolhoos ja partisan Lembitu nimeline kolhoos.

8. juunil 1961 anti Põlva alevikule alevi õigused. Sellega seoses senine Põlva külanõukogu likvideeriti ning külanõukogu alad liideti aleviga. 1968. aastal nimetati senine Peri külanõukogu ümber Põlva külanõukoguks ning temaga liideti Põlva alevi ümbruskond ja osa Mooste külanõukogust.

10. oktoobril 1991 sai omavalitsusliku staatuse Põlva külanõukogu territooriumile moodustatud Põlva vald.


Cempi raudteepeatus

Cempi raudteepeatus oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 93 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Trikāta kihelkonda Cempi mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1911. 1920. aastatel seal rongid ei peatunud, peatus avati taas aastal 1935. Ainsaks rajatiseks oli ooteplatvorm. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.


Rägavere külanõukogu

Rägavere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rägavere valla territooriumil. Külanõukogu keskus asus algselt Mõdriku külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rägavere külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Rägavere kolhoos ja Mitšurini-nimeline kolhoos ning Põlula Kalamajand. Külanõukogu keskus asus Kantkülas.

1960 oktoobris viidi Rägavere külanõukogu administratiivkeskus Kantkülast üle Ulvi külla.


Saue külanõukogu

Saue külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Saue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Saue külas.

Külanõukogus tegutsesid teiste seas Ääsmäe sovhoosi Ääsmäe osakond, Saku näidissovhoosi Jälgimäe ja Nurme osakond.


Türi külanõukogu

Türi külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Särevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Türil.

Külanõukogus tegutses Kirna kolhoos ja Türi näidissovhoostehnikum.


Urvaste külanõukogu

Urvaste külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Urvaste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kuldre asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kuldre ja Edasi kolhoos.


Jaunvāle raudteejaam

Jaunvāle raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Valmiera piirkonna Brenguļi vallas Jaunvāle külas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 97 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Trikāta kihelkonda Jaunvāle mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1911. Algselt kandis see nime Neusackenhof või Sackenhof, aastail 1919-1921 oli see aga Vāle raudteejaam. Tegemist oli ühe tähtsama jaamaga raudteel. Jaama peahoone ja veetorn hävisid Teise maailmasõja aegsete lahingute käigus. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.


Biksēja raudteejaam

Biksēja raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Blome vallas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 104 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Biksēja mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1911. Algselt kandis see nime Wilkenpahlen, aastail 1919 nimetati see ümber Biksēja raudteejaamaks. Aastast 1921 hakkas see kandma Trikāta raudteejaama nime, Biksēja nime sai see tagasi aastal 1924. Aastal 1948 kavatseti ehitada jaamast kuue kilomeetri pikkune harutee Kačori turbatööstuse juurde, ent vabriku direktor müüs tee ehitamiseks mõeldud relsid maha ja see jäigi ehitamata. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.


Stariņi raudteepeatus

Stariņi raudteepeatus oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Smiltene vallas. Peatus asus Heinaste raudteejaamast 109 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Blome mõisa maadele.

Peatus avati aastal 1911. Algselt kandis see saksapärast nimekuju nime Starrin. Ainsaks sealseks ehitiseks oli ooteplatvorm. Peatus suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.


Vaivara külanõukogu

Vaivara külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945. aastal Virumaal Vaivara vallas. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 30. detsembrist 1947 Vaivara külanõukogu likvideeriti seoses elanike väikse arvuga ja selle territooriumil asunud külad arvati Vaivara valla Perjatsi külanõukogu koosseisu. 1954. aastal moodustati Vaivara külanõukogu uuesti kui Perjatsi külanõukogu ja Türsamäe külanõukogu ühendati Vaivara külanõukoguks, mis kuulus Jõhvi rajooni. 1960. aastal liideti külanõukoguga Auvere piirkond. Aastatel 1960–1964 allus Vaivara külanõukogu Kohtla-Järve Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1965. aastal moodustati Kohtla-Järve rajoon ja Vaivara külanõukogu arvati selle koosseisu.

Külanõukogu halduskeskus asus Vaivara külas. Külanõukogu hõlmas muuhulgas Sillamäe linna ümbruse. Külanõukokku kuulusid 1976. aasta seisuga Sinimäe alevik ja Auvere, Kirikuküla, Mustanina, Perjatsi, Pimestiku, Sõtke, Vaivara ja osaliselt Utria küla. Külanõukogu territoorium oli 308 km² ja elanike arv 1012.

Külanõukogu maa-alal tegutsesid Narva, Sirgala ja Viivikonna põlevkivikarjäär ning Narva sovhoos.

1976. aastal liideti Vaivara külanõukoguga endine Alutaguse külanõukogu. 1977. aastal nimetati külanõukogu ümber Sinimäe külanõukoguks.


Valgjärve külanõukogu

Valgjärve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Valgjärve vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algselt valgjärve asulas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Valgjärve külanõukogu 1950 septembris Otepää rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Võitja", "Edasi", "Punase Lipu" ja V. I. Lenini nimeline kolhoos ning Pikajärve Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Saverna külas. 1959 veebruarist Otepää rajoon likvideeriti ja Valgjärve külanõukogu liideti Põlva rajooniga. 1960. aasta piirimuudatusega anti Valgjärve külanõukogule üle osa Veski külanõukogu aladest.

1978. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Valgjärve ja Saverna kolhoos.


Viimsi külanõukogu

Viimsi külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Iru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Miiduranna asulas.

Külanõukogus tegutsesid Kirovi-nimeline kalurikolhoos, Pirita lillekasvatuse näidissovhoos, Tallinna Näidislinnuvabriku osakond.

1967. aastal liideti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega, Tallinna linna Mererajooni territooriumiga 294 ha suurune osa ((Muuga aianduskruntide maa-ala) Harju rajooni Viimsi külanõukogu territooriumist.


Viitna külanõukogu

Viitna külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1972 ja seejärel liideti Viitna külanõukogu alad Haljala, Kadrina ja Vihula külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Viitna asulas.


Viru-Nigula külanõukogu

Viru-Nigula külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mahu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Viru-Nigula asulas.

Külanõukogus tegutsesid Viru-Nigula kolhoos, Ubja sovhoos ja Virulase kalurikolhoos.


Värska külanõukogu

Värska külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Värska asulas.

Külanõukogus tegutses Värska sovhoos.


Võõpsu külanõukogu

Võõpsu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati nii Võõpsu I kui ka Võõpsu II külanõukogu septembris 1950 Räpina rajooni koosseisu.

Juunis 1954 liideti Võõpsu I ja Võõpsu II külanõukogu Võõpsu külanõukoguks, mille keskus asus Toomasmäe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Noorte Tahe", "Rahu Võit" ja kalurikolhoos "Pobeditel". 1958. aastal kolhoosi "Rahu Võit" tegevus lõpetati ja moodustati Räpina sovhoos.

Oktoobris 1960 Võõpsu külanõukogu likvideeriti. Kolhoosi "Noorte Tahe" territoorium läks Alaküla külanõukogu ja Räpina sovhoosi territoorium Mikitamäe külanõukogu koosseisu.


Valimisliit MEIE Tallinn

MEIE Tallinn (ka Meie Tallinn) oli Tallinnas 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimiseks moodustatud valimisliit.

Valimisliidu loonud initsiatiivgrupp koosnes TTE (MTÜ Tark ja Terve Eesti), RÜE (Rahva Ühtsuse Erakond), EVA (Eesti Vabaerakond), Tallinna Rahvuslaste klubi, EKRE (Eesti Konservatiivne Eahvaerakond) ja Vabaduspartei Põllumeeste kogu liikmetest ja vabadest linnakodanikest.

Valimisliit sai 240 häält ehk 0,1% häältest.


Imavere külanõukogu

Imavere külanõukogu (1945–1960 Järavere külanõukogu) oli külanõukogu Põltsamaa ja Paide rajoonis.

Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Järavere asulas.

Külanõukogus tegutsesid Imavere ja Rahva Võidu kolhoos.


Smiltene raudteejaam

Smiltene raudteejaam oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Smiltenes. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 116 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Smiltene mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1911. Tegemist oli raudtee lõppjaamaga, mille juurde rajati ka vedurite depoo. Kahe maailmasõja vahel oli tegemist ühega kahest selle raudtee kõige intensiivsema reisijate liiklusega jaamast. Algne jaamahoone hävis Teises maailmasõjas. Uus jaamahoone valmis 1960. aastatel, vaid veidi aega enne sealse raudtee sulgemist. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.


Järve külanõukogu

Järve külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

1945 septembris moodustati Tartumaal Kudina vallas Maarja-Magdaleena külanõukogu, mille keskus asus Kõrenduse külas. Seoses maakondade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega oli külanõukogu 1950. aastast Jõgeva rajooni koosseisus. 1951 jaanuaris nimetati Maarja-Magdaleena külanõukogu ümber Järve külanõukoguks. 1954. aastal liideti Järve külanõukoguga likvideeritud Igavere külanõukogu ja osa Kudina külanõukogust.

Külanõukogu halduskeskus asus hiljem Järve alevikus (1951. aastani ja alates 2005 Maarja-Magdaleena).

1972 märtsis Järve külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Palamuse külanõukoguga.


Arsenjevo rajoon

Arsenjevo rajoon (vene keeles Арсеньевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Arsenjevo töölisasula.

Rajoon piirneb põhjas Odojevi rajooniga, idas Plavski rajooniga, kagus Tšerni rajooniga, edelas Orjoli oblastiga ja läänes Beljovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1096 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 174, 2009. aastal 12 702 ja 2002. aastal 12 730.

Arsenjevo rajoonis on 171 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Arsenjevo töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ista, Mizgeja ja Holoholnja.


Eero Epner

Eero Epner (sündinud 31. oktoobril 1978) on eesti kunstiteadlane ja dramaturg.

Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Raatuse Gümnaasiumi ja seejärel 2002. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal.

2005. aastast töötas ta teatri NO99 dramaturgina. 20. juunil 2016 valis teatri NO99 nõukogu Eero Epneri juhatuse liikmeks.


Lauli Koppelmaa

Lauli Koppelmaa (kuni 2021. aastani Lauli Otsar; sündinud 20. jaanuaril 1992 Võrus) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 2016. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXVII lennu.

Pärast lavakunstikooli lõpetamist 2016. aastal töötas ta näitlejana Kuressaare Teatris ja Tallinnas Teatris Kelm. Alates 2021. aasta sügisest on ta Ugala teatri näitleja.

2017. aastal kehastas ta TV3 draamasarjas "Merivälja" Karinit.


Kaarli külanõukogu

Kaarli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Sõmeru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Sõmeru külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaarli külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Kaarli külanõukoguga likvideeritud Kohala külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides M. I. Kalinini nimeline ja "Järve" kolhoos, Ubja sovhoos, Vinni sovhoosi Roodevälja osakond, Ubja kaevandus ja Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum. Külanõukogu keskus asus Kaarli külas.

1. oktoobrist 1960 liideti Kaarli külanõukoguga osa likvideeritud Uhtna külanõukogu maadest.

1963 detsembris liideti Kaarli külanõukoguga osa Viru-Nigula külanõukogu territooriumist, mille asus Uhtna kolhoosi maakasutus.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 120 km² ja elanike arv 2233. Külanõukogus piires asusid Aluvere, Aresi-Altküla, Aresi-Vanaküla, Jäätma, Kaarli, Katku, Kohala, Koovälja, Lõuta, Muru, Nurme, Näpi, Rahkla, Raudlepa, Sooaluse, Sõmeru, Sämi-Jänesküla, Sämi-Kurismiku, Sämi-Tagaküla, Sämi-Vanaküla, Toomla, Ubja, Ubja-Vanamõisa, Uhtna, Vanamõisa, Varudi-Altküla, Varudi-Liivanõmme, Varudi-Tagaküla ja Võhma küla. Külanõukogu maadel tegutsesid Uhtna kolhoos, Ubja sovhoos, Vinni näidissovhoostehnikumi Kaarli osakond ja Näpi linnasetehas.

9. aprillil 1992 sai omavalitsusliku staatuse Kaarli vald, mis 30. aprillil 1992 nimetati ümber Sõmeru vallaks.


Maidla külanõukogu

Maidla külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Maidla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Savala asulas.


Mõisaküla külanõukogu

Mõisaküla külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kõo külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Mõisaküla asulas.


Ranna külanõukogu

Ranna külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Ranna külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Pala vallas. Külanõukogu keskus asus Lümati külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Ranna külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954 juunis Ranna külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Pala külanõukoguga.


Rannu külanõukogu

Rannu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Rannu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Vallapalu asulas.


Roela külanõukogu

Roela külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti Roela külanõukogu alad Viru-Jaagupi ja Tudu külanõukogu vahel. Külanõukogu halduskeskus asus Roela asulas.


Salatsi vald

Salatsi vald (läti keeles Salacgrīvas pagasts) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Salacgrīva ja Heinaste linnaga ning Liepupe, Heinaste, Staicele, Aloja, Pāle ja Viļķene vallaga.

Valla pindala on 313 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2214 inimest.

1958. aastal moodustati Salatsi linna maaterritoorium. Sellega liideti osa seni Salatsi linnale allunud likvideeritavast Dzintari külanõukogust, osa Salatsi külanõukogu sovhooside "Ainaži" ja "Salacgrīva" maadest, Vitrupe külanõukogu sovhoosi "Salacgrīva" Vitrupe osakond ja põllumajandusartelli "Enkurs" maad. Aastal 1977 liideti osa maaterritooriumi maadest Salatsi külanõukoguga, osa aga Heinaste linnaga. Aastal 1998 liideti Salatsi linna maaterritooriumiga Salatsi vald. Aastal 2009 liideti Salatsi linn ja Salatsi linna maapiirkond ühtseks Salatsi piirkonnaks. 2010. aastal eraldati Salatsi linna maaterritoorium taas linnast ja hakkas kandma Salatsi valla nime. 2021. aastast kuulub vald Limbaži piirkonda.

Vald jääb Salatsi jõe kallastele, teised tähtsamad jõed on Svētupe ja Vitrupe jõgi.


Air Bureau

Air Bureau oli Rootsi elektroonilise muusika kollektiiv. Nad tegutsesid 2000ndatel. Liikmeid oli kaks: Niklas Ehrlin ja Henrik Larsson.


Oktoober 2017

Oktoober 2017, kroonika

2017. aasta oktoober algas pühapäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem teisipäeval.


Salatsi vald (Salacas pagasts)

Salatsi vald (läti keeles Salacas pagasts) oli vald Lätis Limbaži rajoonis. See asus tänapäevase Salatsi valla territooriumil. Selle halduskeskuseks oli Vecsalaca.

Aastal 1918 moodustati Salatsi ja Svētciemsi valla liitmisel Vana-Salatsi vald. Aastal 1935 oli selle pindala 165,5 km² ja seal oli 2418 elanikku. Aastal 1945 moodustati valla aladel Korģene, Salatsi ja Zonepe külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Salatsi külanõukoguga liideti aastal 1954 likvideeritav Korģene külanõukogu. Aastal 1958 liideti külanõukoguga osa seni Salatsi linnale allunud likvideeritavast Dzintari külanõukogust, osa Salatsi külanõukogu sovhooside Ainaži ja Salacgrīva maadest anti aga moodustatava Salatsi linna maaterritooriumi koosseisu. Aastal 1977 liideti Salatsi külanõukoguga osa maaterritooriumi maadest ning Ainaži ja Viļķene külanõukogust, osa külanõukogust liideti aga Ārciemsi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Salatsi vallaks. Aastal 1998 liideti see Salatsi linna maaterritooriumiga.


Iran Iran

"Iran Iran" on Rootsi-Iraani poplaulja Arashi viies singel. Ainus singel albumilt "Crossfade (The Remix Album)". Selle andis 2006. aastal välja Warner Music. Laul avaldati, et toetada Iraani osavõttu jalgpallivõistlustel.


Petr Pavel

Petr Pavel (sündinud 1. novembril 1961 Planás Tšehhoslovakkias) on Tšehhi poliitik ja endine sõjaväelane, alates 9. märtsist 2023 Tšehhi Vabariigi president.


Postimehe lõbulisa

1894. aastal jätkas ilmumist ajalehe Postimees joonealusena. 1894. aasta novembris avaldati 1889–1893 ilmunud numbreid ka eraldi konvoluudina.

Ajalehte trükiti Tartus Karl August Hermanni trükikojas.


Tšerni rajoon

Tšerni rajoon (vene keeles Чернский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Tšerni alev.

Rajoon piirneb põhjas Plavski rajooniga, kirdes Teplo-Ogarevski rajooniga, idas Kamenski rajooniga, lõunas Orjoli oblastiga ja läänes Arsenjevo rajooniga.

Rajooni pindala on 1614 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 248, 2009. aastal 20 579 ja 2002. aastal 23 006.

Tšerni rajoonis on 268 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšerni töölisasula) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tšern ja Snežed.


Oldřich Černík

Oldřich Černík (27. oktoober 1921 Ostrava – 19. oktoober 1994 Praha) oli Tšehhoslovakkia riigitegelane.

Oldřich Černík oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta treialiks. 1945. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse ja oli seejärel parteitöö erinevates ametites. 1952–1954 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Ostrava piirkonnakomitee sekretär ja 1954–1956 esimees.

1956–1960 oli Oldřich Černík Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär ja 1958–1970 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige. 1960–1963 oli ta Tšehhoslovakkia kütuse- ja energeetikaminister. 1963–1968 töötas ta Tšehhoslovakkia valitsuse esimehe asetäitjana ja Riikliku Plaanikomitee esimehena. 1960–1969 oli Černík Tšehhoslovakkia Rahvakogu saadik. 1966–1970 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee presiidiumi liige. 1964. aastal lõpetas ta kaugõppe teel Ostrava Mäetööstuse Kõrgkooli.

9. aprillist 1968 kuni 28. jaanuarini 1970 oli Oldřich Černík Tšehhoslovakkia valitsuse esimees.

Pärast Nõukogude Liidu invasiooni vahistati Oldřich Černík 21. augustil 1968 ja viidi koos teiste Tšehhoslovakkia juhtivate riigitegelastega Moskvasse, kus nad osalesid läbirääkimistel Nõukogude juhtkonnaga. Surve ja ähvaruste tagajärjel oli nad lõpuks sunnitud alla kirjutama Moskva protokollile.

1970. aastal vabastati Oldřich Černík kõigilt riiklikelt ametikohtadelt ja heideti 1971. aastal Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja. 1970–1989 töötas ta Standardiameti juhataja asetäitjana majandusalal, 1990–1991 oli Linnade ja Külade Liidu esimees.


Viljandi vana tuletõrjemaja

Viljandi vana tuletõrjemaja on endine tuletõrjedepoo hoone Viljandis aadressil Väike-Turu tänav 3.

Nüüdisajal on tuletõrjedepoo hoovi kasutatud Viljandi pärimusmuusika festivali raames kontserdipaigana.


Kamenski rajoon

Kamenski rajoon (vene keeles Каменский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Arhangelskoje küla.

Rajoon piirneb põhjas Teplo-Ogarevski rajooniga, kirdes Volovo rajooniga, idas Jefremovi rajooniga, lõunas ja idas Orjoli oblastiga ning loodes Tšerni rajooniga.

Rajooni pindala on 795 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9383, 2009. aastal 9473 ja 2002. aastal 10 720.

Kamenski rajoonis on 100 asulat, mis kuuluvad kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Krasivaja Metša, Sitova Metša, Zuša, Gogol, Galitsa ja Kamenka.


Puškini-nimeline vene draamateater

Puškini-nimeline Riiklik Akadeemiline Vene Draamateater (jakuudi keeles А.С. Пушкин аатынан Ил Академическай Нуучча Театра; vene keeles Государственный академический Русский драматический театр им. А. С. Пушкина) on vanim teater Sahha pealinnas Jakutskis.

Puškini-nimeline vene draamateater on vanim teater Kirde-Venemaal. 1891. aastat loetakse Vene draamateatri Jakuutias sünniaastaks. Toona oli see asjaarmastajateater.

Uue teatrihoone sai Vene draamateater 1957. aastal – Jakutskis aadressil Lenini prospekt 21.

1998. aastal sai teater akadeemiliseks (riikliku staatuse sai teater varem – enne 1945. aastat). Alates 1999. aastast kannab teater Aleksandr Puškini nime.


Hiina lihtsustatud kiri

Hiina lihtsustatud kiri on hiina kirja ehk hani kirja lihtsustatud kirjamärkidega versioon, mis võeti kasutusele Hiina Rahvavabariigis 1950ndatel ning kuulutati seal hiina traditsioonilise kirja asemel ametlikuks standardiks. Tänapäeval kasutatakse lihtsustatud kirja Mandri-Hiinas, Singapuris ja Malaisias, traditsioonilist kirja Taiwanis, Hongkongis ja Macaus.


Aleksandr Ivanovitš Kuznetsov

Aleksandr Ivanovitš Kuznetsov (vene keeles Александр Иванович Кузнецов; sündinud 9. augustil 1946 Tšeljabinskis) on Sahha näitleja ja lavastaja, Venemaa rahvakunstnik.

Ta on 1969. aastast Puškini-nimelise vene draamateatri näitleja ja lavastaja.


Valentin Antonov

Valentin Dmitrijevitš Antonov (vene keeles Валентин Дмитриевич Антонов; 24. september 1926 Sara, Simbirski kubermang – 22. aprill 2014) oli Sahha näitleja, lavastaja ja õppejõud, professor, Vene NFSV rahvakunstnik.

Ta töötas üle poole sajandi Puškini-nimelise vene draamateatri näitleja ja lavastajana. Aastatel 1983–1987 oli ta teatri direktor. Selle kõrvalt oli õppejõud Moskva Kunstiteatri stuudiokooli filiaalis ja Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudis (professor).

1996. aastal Sahha presidendi seadlusega määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia tegevliikmeks. Akadeemia üldkogul valiti ta akadeemia asepresidendiks.


Oiunski-nimeline Jakuudi ANSV riiklik preemia kirjanduse, kunsti ja arhitektuuri valdkonnas

suuna Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia


Liepupe vald

Liepupe vald (läti keeles Liepupes pagasts) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Salatsi, Limbaži, Skulte ja Viļķene vallaga.

Valla pindala on 158 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1934 inimest.

Vallavalitsuse juriidiline asukoht on Salatsi linnas aadressil Smilšu iela 9, faktiliselt on vallamajaks aga Mustkalni külas asuv Mežgravase talu. Vallavanem on Aivars Ilgavīzis.

Agraarreformi ajal aastal 1920 asus praeguses vallas 2498 hektari suurune Perniģele mõis. Aastal 1935 oli Liepupe valla pindala 43,2 km² ja seal oli 776 elanikku. Aastal 1945 moodustati valda Liepupe külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti. Aastal 1949 likvideeriti aga vald ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Dunte külanõukogu, aastal 1962 aga Tūja külanõukogu. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Limbaži ja Skulte külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti Liepupe külanõukogu Liepupe vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Salatsi piirkonda.


Tammiku külanõukogu

Tammiku külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see Jõhvi külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Tammiku asulas.


Venevere külanõukogu

Venevere külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Venevere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Veneveres asulas.


Võhma külanõukogu

Võhma külanõukogu oli mitme Eesti NSV külanõukogu nimi: Võhma külanõukogu (Haapsalu rajoon) Võhma külanõukogu (Kingissepa rajoon) Võhma külanõukogu (Rakvere rajoon)


Võnnu külanõukogu

Võnnu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Võnnu valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Võnnu alevikus.


Jānis Porziņģis

Jānis Porziņģis (sündinud 13. juulil 1982 Liepājas) on endine läti korvpallur. Lõpetas sportlaskarjääri 2014. aastal.

Tema noorem vend Kristaps Porziņģis on samuti korvpallur.


Munga tänav (Viljandi)

Munga tänav on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav saab alguse Lossi tänavalt, ristub Sepa tänavaga ja lõpeb Pikal tänaval. Tänava pikkus on 144 m.


Troy Gentry

Troy Gentry (5. aprill 1967 Lexington – 8. september 2017) oli USA kantrilaulja.

Troy Gentry ja Eddie Montgomery moodustasid kantriduo Montgomery Gentry.


Tööturg

Tööturg (labour market) on turg, kus inimene müüb oma tööjõudu. Tööandja ostab töötaja tööd, makstes selle eest palka. Tööandja on enamasti ettevõtja. Kohalike omavalitsuste ja avaliku sektori tööandja on riik.

Tööturu osapoolteks on tööandja, töötaja ja riik.


Arnold Kallaste

Arnold Kallaste (kuni 1935 Arnold-Julius Kraut; 25. veebruar 1894 Viljandi – 9. veebruar 1942 Solikamski vangilaager) oli Eesti politseiametnik.

3. märtsil 1915 võeti ta Vene sõjaväe teenistusse, määrati 109. Korotojatski polku ja saadeti liinile. 8. juulil 1915 langes sakslaste kätte vangi, juunis 1920 jõudis tagasi kodumaale.

15. septembril 1920 astus teenistusse Kaitsepolitsei Viljandi jaoskonda, edasi teenis vaheldumisi Tallinna ja Viljandi jaoskonnas, 1927. aastal nimetati Poliitilise politsei vanemagendiks Tallinna komissari juures.

1934. aastast oli ta Vabariigi Presidendi kaitset ja julgeolekut teostava valvemeeskonna vanem. Vabastati teenistusest 9. juulil 1940.

Kallaste vahistati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt 1941 ja mõisteti kriminaalkoodeksi §58-13 järgi 10+5 aastaks vangilaagrisse. Arnold Kallaste suri 9. veebruaril 1942 Solikamski vangilaagris.


Mustkalni

Mustkalni on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas, Liepupe valla faktiline halduskeskus. Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 38 ja Riiast 65 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes endise Mustkalni karjamõisa juurde. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Seal asub Liepupes pagasta padome bussipeatus.

Külas kasvavad Liepupe kask (kõrgus 25.5 m), Vallamaja kask (kõrgus 26 m) ja Vangase pajud on looduskaitse all.


Lipamäe

"Lipamäe" on Wimbergi debüütromaan.

See on lugu pärast vanaisa surma maale kolinud noore linnamehe elust. Romaanis põimuvad realism ja fantaasia, autobiograafilisel ainesel põhinevad tagasivaated Eesti NSV lõpuaastate küla- ja sovhoosiellu vahelduvad muinasjutuliseks pöörduva olevikuga. Tekstis on ohtralt mängulisust ja kompositsioonilisi ootamatusi, selles esineb viiteid tuntud kirjandusteostele ja filmidele (August Gailiti "Nipernaadi", E. A. Poe "Usheri maja hukk", Johnny B. Isotamme ja Bernard Kangro luule, "Twin Peaks" jpt). Teose vorm on pigem romaan lugudes kui sidus jutustus. Sündmused leiavad aset reaalses Eesti paigas – Kaaruka külas Järvamaal. Raamatu lõppu on autor paigutanud oma vanavanemate ja lähisugulaste mälestusi ja kirjavahetust, mis lubavad lugejal tutvuda tegelaste prototüüpidega.

Toomas Liiv on nimetanud seda ühe põlvkonna manifestiks. Sven Vabari sõnul kujutab see leppimist nõukogude ajaga.

"Lipamäe" jõudis 2002. aasta romaanivõistlusel äramärgitud tööde hulka ja sellele määrati samal aastal Virumaa kirjandusauhinna.


Brigitte Susanne Hunt

Brigitte Susanne Hunt (tuntud ka kui BSH; sündinud 24. septembril 1995) on eesti saatejuht, ajakirjanik ja seltskonnategelane.


Enimmüüdud mobiiltelefonide loend

Selles loendis on üle maailma suurimate müüginumbritega mobiiltelefonimudelid.


Grand Theft Auto

"Grand Theft Auto" (GTA) on sandbox-stiilis videomängusari, mille põhiline väljatöötaja on Šoti firma Rockstar North (varem DMA Design) ja looja Rockstar Games.

1997. aastal alguse saanud sari sisaldas 2014. aastal 10 mängu ja 2 lisapakki originaalile (GTA: London 1969 ja GTA: London 1961). Viimane mäng on "Grand Theft Auto V". "Grand Theft Auto III" ja järgmised sarjas olevad mängud on olnud bestsellerid, millega on kaasnenud ka valdkonna autoriteetide heakskiit, näiteks paljude väljaannete poolt aasta parimaks mänguks (Game of the Year) nimetamine.

Sari on olnud nii populaarne ja tulus, et mitmed Hollywoodi staarid on lugenud sisse mängu tegelaste teksti. Gangsterifilmide veteranid, nagu näiteks Michael Madsen, Samuel L. Jackson, James Woods, Joe Pantoliano, Frank Vincent, Robert Loggia ja Ray Liotta, on kõik saanud peategelaste häälitsusi teha.

Sarja ja selle mängude nimed on tuletatud ingliskeelsest terminist grand theft auto, mis tõlkes tähendab mootorsõiduki varastamist. 2007. aasta 26. märtsi seisuga on "Grand Theft Auto" sarja mänge müüdud maailmas üle 70 miljoni eksemplari.


Changi lennujaam

Singapuri Changi lennujaam (IATA: SIN, ICAO: WSSS), tuntud ka kui Changi lennujaam, on peamine tsiviillennujaam Singapuris. See on üks suurimatest transpordisõlmedest Kagu-Aasias. Selle pindala on 13 ruutkilomeetrit.

Lennujaam asub 17,2 km kaugusel Marina Bayst ehk Singapuri kesklinnast.

Lennujaama haldab ja opereerib Changi Airport Group ning see on Singapore Airlinesi, Singapore Airlines Cargo, SilkAiri, Scooti, Jetstar Asia Airwaysi ja BOC Aviationi kodulennujaam.

Changi lennujaam on rahvusvahelise reisijate ja kaubaliikluse poolest üks maailma tähtsamaid lennujaamu. 2018. aastal läbis lennujaama 65 628 000 reisijat.


17A

Tallinna bussiliin 17A sõitis, J. Sütiste teest kuni Juhkentalini (Veskiposti bussipeatuseni). Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS (kuni 2012. aastani Tallinna Autobussikoondis) ning liiklus toimus iga päeviti. Bussiliin nr. 17A koos 17-ga liideti 1 augustil 2023 aastal, bussiliiniga nr 67.


72 (Tallinna bussiliin)

72 on Tallinna bussiliin, mis sõidab Keskuse ja Kopli vahel.

Bussiliin on käigus alates 2. maist 2017 kõigil päevil. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS. Enne teenindas seda liini trolliliin 9, mida praegu bussiliin 72 asendab. Väljumised 5-15 minuti tagant


Volovo rajoon (Tula oblast)

Volovo rajoon (vene keeles Воловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Volovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Bogoroditski rajooniga, idas Kurkino rajooniga, lõunas Jefremovi rajooniga, edelas Kamenski rajooniga ja läänes Teplo-Ogarevski rajooniga.

Rajooni pindala on 1080 km². Elanike arv oli 2021. aastal 13 314 (2012. aastal 13 465, 2009. aastal 14 239 ja 2002. aastal 15 957).

Volovo rajoonis on 119 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Volovo töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni suuremad jõed on Upa, Neprjadva ja Krassivaja Metša.


Volovo rajoon

Volovo rajoon (Lipetski oblast), rajoon Lipetski oblastis Volovo rajoon (Tula oblast), rajoon Tula oblastis


Staator

Staator on pöörlevat osa – rootorit – sisaldava masina paigalseisev osa. Kõige tuntum on staator kui elektrimasina põhiline liikumatu osa.

Elektrimootori staatori mähistesse juhitud elektrivool tekitab pöördvälja (pöörleva magnetvälja), mis paneb masina rootori pöörlema. Elektrigeneraatoris indutseerib pöörlev rootor staatori mähises elektrivoolu.


Tamme (Tänassilma)

Tamme on endine küla Viljandimaal.

Tamme küla kujunes 20. sajandi alguses Vana-Tännassilma mõisa maadele.

Tamme külas asus Kalmetu algkool, hiljem Kalmetu 8-klassiline Kool, Tänassilma kirik ja Tänassilma kalmistu.

1977. aastal ühendati Kalmetu ja Tamme küla Tänassilma külaks.


Bobrinski

Bobrinski (vene keeles Бобринский, saksa keeles Bobrinsky) on aadlisuguvõsa, mis põlvnes keisrinna Katariina II ja vürst Grigori Orlovist. Tänapäeval elavad Bobrinskid Prantsusmaal, USA-s ja Venemaal.


Golovin (aadlisuguvõsa)

Golovin oli kreeka-krimmi päritolu vene aadlisuguvõsa, kuhu kuulus ka krahve.

On teateid, et suguvõsa liikmed olid 15. ja 16. sajandil Moskva suurvürstiriigi teenistuses.

1726 kanti suguvõsa esindaja Ivan Golovin (1672–1737) Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.


Golovkin

Golovkin (vene keeles Головкин, saksa keeles Golowkin) oli Venemaa aadlisuguvõsa, mis kustus meesliinis 1846. aastal.


Lesbide seksuaalpraktikad

Lesbide seksuaalpraktikad on seksuaalkäitumine naistega seksivate naiste (NSN) vahel olenemata nende seksuaalsest sättumusest või seksuaalsest identiteedist.

Naistega seksiv naine võib end määratleda lesbina, biseksuaalsena või loobuda enda määratlemisest. Mõistet võidakse rakendada ka heteroseksuaalsetele või aseksuaalsetele naistele, kes pole oma seksuaalsuses kindlad või proovivad seda.


Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee

Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee oli noorteasutus, mis tegutses Tallinnas Mustpeade majas 1946–1991. Palee oli mõeldud kutsehariduskoolide õpilastele ja teistele linnanoortele. Palee allus Eesti NSV Riiklikule Kutsehariduse Komiteele.

Palee asutati 1946 Tallinna Tööjõureservide Valitsuse laulu- ja tantsuansamblina. Aastast 1968 kandis palee nime Jaan Kreuksi nimeline Noorsoo Kultuuripalee.

Seisuga 1978 tegutses palees 17 huviringi, sh Tantsuansambel Sõprus.

Näiteks 1977 korraldati palees 441 üritust, mida külastas 286 538 inimest.


Bernhard Lõhmus

Bernhard Lõhmus (26. juuni 1925 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 6. oktoober 1985 Tallinn) oli eesti sporditegelane.

1943 novembrist 1944 augustini teenis vabatahtlikuna Soome 200. jalaväerügemendis, osales tõrjelahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1944 augustis tuli tagasi Eestisse.

1945. aastal lõpetas Vändra Keskkooli. 1949. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Aastatel 1949–1953 töötas ta Pärnu 1. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. 1955–1976 oli ta Pärnu Lastestaadioni direktor, selle kõrvalt töötas spordikoolis võrkpallitreenerina. Aastatel 1976–1985 oli ta Pärnu spordikomitee esimees.

1951. aastal värvati ta KGB agendiks, 1952. aastal osales mõrvaragendina metsavendade tapmisel Vändra rajoonis.


Ida-Harju klindilõik

Ida-Harju klindilõik on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Maardu ja Muuksi klindineemiku vahele.

Klindilõigu tähelepanuväärseim objekt on Jägala juga.


Lahemaa klindilõik

Lahemaa klindilõik on umbes 70 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Muuksi klindineemiku ja Palmse klindioru vahele.


Loode-Eesti klindilõik

Loode-Eesti klindilõik on umbes 50 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Osmussaare ja Paldiski klindilahe vahele; ühtlasi Põhja-Eesti klindi läänepoolseim osa.

Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): Osmussaare klindipoolsaar Osmussaare klindilaht Neugrundi meteoriidikraater-klindisaar (seal asub Neugrundi pank) Sandgrundi klindiplatoo Keibu klindilaht Krässgrundi klindisaar Krässgrundi klindiorg Alliklepa klindiplatoo Suur-Pakri klindipoolsaar (seal asub Suur-Pakri pank) Väike-Pakri klindipoolsaar. (seal asub Väike-Pakri pank)


Lääne-Harju klindilõik

Lääne-Harju klindilõik on umbes 80 km pikkune lõik Põhja-Eesti klindil, mis jääb Väike-Pakri klindipoolsaare ja Harku klindilahe vahele.

Klindilõigul on eristatud järgmisi struktuuriüksusi (suunal läänest itta): Paldiski klindilaht (Sellel paiknevad Paldiski, Uuga, Pakri, Leetse ja Lahepere pank) Pakri klindipoolsaar Pakri klindisaar Lahepere klindilaht (jaguneb kolmeks - Klooga, Niitvälja ja Treppoja klindilaheks, Klooga ja Niitvälja klindilahtede vahele jääb Klooga klindipoolsaar, Klooga ja Treppoja klindilahtede vahele jääb Illurma klindipoolsaar) Laulasmaa klindipoolsaar Lohusalu klindisaar Keila-Joa klindilaht Türisalu klindipoolsaar Vääna klindilaht Suurupi klindipoolsaar.


Viljandi tuletõrjedepoo

Viljandi tuletõrjedepoo on Viljandis aadressil Riia maantee 6 asuv tuletõrjehoone, mis on registreeritud kultuurimälestisena.

Hoone on projekteeritud arhitekt Toomas Rein ja seda on arvatud kuuluvat arhitekti loomingu paremikku. Kahekorruseline punasest tellisest lameda katusega hilismodernistlik hoone on silmapaistva arhitektuurse lahendusega, sellel on säilinud algne maht ja väliskujundus ning see on tänaseni kasutusel oma algses funktsioonis. See on ainus nõukogude perioodil ehitatud ja riiklikuks mälestiseks tunnistatud tuletõrjehoone. Tegemist on ühega vähestest sel perioodil valminud hoonetest, millele on antud sümbolikandvus ja kus on poetiseeritud tehnoesteetikat.

Hoone ehitamisel kasutatud kumerad tellised hangiti nõukogude defitsiidi tingimustes eritellimusel Tallinna Keraamikatehasest. Väidetavalt nõustus tehas telliste tootmisega alles siis, kui tuletõrjeinspektor oli ähvardanud läbi viia põhjaliku tuleohutusnõuete täitmise kontrolli.


Kurkino rajoon

Kurkino rajoon (vene keeles Куркинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Kurkino alev.

Rajoon piirneb põhjas Kimovski rajooniga, idas Rjazani oblastiga, kagus Lipetski oblastiga, lõunas Jefremovi rajooniga, läänes Volovo rajooniga ja loodes Bogoroditski rajooniga.

Rajooni pindala on 949,25 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 593, 2009. aastal 11 260 ja 2002. aastal 13 077.

Kurkino rajoonis on 119 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kurkino töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Neprjadva, Ptan, Jazovnja, Sitka, Kurtsa, Rõhotka, Bogojavlenka ja Zamaraika.


Kautliku pank

Kautliku pank on Saare maakonnas Muhu vallas Vahtraste küla lähedal asuv pank. Pank on umbes 200 m pikkune. Pank on keskosas 2,5 m kõrgune. Pangal paljanduvad Jaani lademe Paramaja kihistiku domeriidid.


Ninase pank

Ninase pank ehk Tagaranna pank on Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagaranna poolsaare põhjatipus asuv pank. Pank on umbes 1 km pikkune. Panga suurim kõrgus on 5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase kihistiku lubjakivid ja Mustjala kihistiku merglid.

Pank on Ninase kihistiku stratotüüp. Selle ülemised kaks ja pool meetrit moodustavadki Ninase kihistiku pruunikashall mergli vahekihtidega lubjakivi. Selle all on 1,2 meetrit sinakashalli savi vahekihtidega lubjakivi, seejärel tuleb 0,4 meetrit mergliga vahelduvat lubjakivi ja selle all on lubjakivist läätsedega püriiti sisaldav mergel.


Lastepark (Viljandi)

Lastepark on Viljandis asuv park Uue tänava, August Maramaa puiestee ja Meeme tänava vahelisel alal.

Pargis asuvad kiiged, karussellid ja liikluslinnak lastele, purskkaev ning Aino Sepa skulptuurid "Hülged" (1952), "Noor tehnik" (1961) ja "Laps vasikaga" (1962).

Varem Kiigepargi nime kandnud park nimetati Lastepargiks 2011. aastal. Varem Lastepargi nime kandnud park nimetati Sõbrapargiks.


Undva pank

Undva pank ehk Tõrvasoo pank on Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaare põhjatipus asuv pank. Pank on umbes 350 m pikkune. Panga kõrgus on 2,5 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Ninase ja Mustjala kihistiku kivimid.


Tulemus

Tulemus ehk resultaat (inglise keeles result) on üldiselt mistahes tegevuse, tegude järgnevuse või protsessi lõplik kvalitatiivne või kvantitatiivne tagajärg.

Tulemus võib olla näiteks mängus või sõjas võitja selgumine; matemaatikas arvutuse või funktsiooni lõplik väärtus või teoreemi tõestatud lõppjäreldus; statistikas andmete uurimise tulemuste koond; informaatikas näiteks funktsiooni tagastatav väärtus (return value of a function), süsteemi olek või küsimustiku tõeste vastuste loend; loodusteadustes katse teostumine; õiguses kahtlusaluse süü või süütuse tõestus; majanduses majandusüksuse majandusperioodi kasum või kahjum; poliitikas valimistulemus.


Kimovski rajoon

Kimovski rajoon (vene keeles Кимовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kimovski linn.

Rajoon piirneb põhjas Novomoskovski rajooniga, idas Rjazani oblastiga, lõunas Kurkino rajooniga ja läänes Uzlovaja rajooniga.

Rajooni pindala on 1112 km². Elanike arv oli 2017. aastal 38 270.

Kimovski rajoonis on 151 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kimovski linna) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Neprjadva, Mokraja Tabola, Suhaja Tabola, Sukromna, Sizovka, Donets ja Granki.


Uzlovaja rajoon

Uzlovaja rajoon (vene keeles Узловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti idaosas. Rajooni keskus on Uzlovaja linn.

Rajoon piirneb põhjas Novomoskovski rajooniga, idas Kimovski rajooniga, lõunas Bogoroditski rajooniga ja läänes Tjoploje-Ogarjovo rajooniga.

Rajooni pindala on 631,25 km². Elanike arv oli 2012. aastal 84 300, 2009. aastal 85 725 ja 2002. aastal 11 046.

Uzlovaja rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Uzlovaja linna) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Don.


Teppo lõõts

Teppo lõõts ehk Võru tüüpi lõõtspill on lõõtspilli tüüp, mille töötas välja Võrumaa pillimeister August Teppo. Seda pillitüüpi on edasi arendanud tema järgijad ja see on Eestile kõige iseloomulikum lõõtsatüüp.

See on kolme- või neljarealine kahe- või kolmekooriline (ühte nuppu vajutades heliseb vastavalt kaks või kolm keelt) bisonoorne (lõõtsa lahti tõmmates ja kokku lükates annab üks nupp vastavalt erineva noodi) diatooniline lõõtspill, tavaliselt helistikus A-duur või As-duur, uuemad G-duuris.

Seda tüüpi lõõtsal saab üldiselt mängida ainult kahes (teatud osas kolmes) mažoorses helistikus. Sellised lõõtspillid on naturaalse häälestusega, st enamkasutatavad kooskõlad on puhtaks häälestatud.

Teppo tüüpi lõõtspill oma särava ja valju heliga sobib hästi vabas õhus mängimiseks.


Queanbeyan

Queanbeyan on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis.

Linnast voolab läbi Queanbeyani jõgi. Queanbeyan külgneb Austraalia pealinna alaga ja paikneb Canberra kesklinnast 15 km kaugusel.


Lauri Lepik

Lauri Lepik (sündinud 14. oktoobril 1960) on eesti diplomaat ja riigiametnik.

Ta on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli. 1985. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi raamatukogunduse ja bibliograafia eriala diplomitööga "Andmebaaside kasutamine keskkonnakaitsealases infoteeninduses". 2003. aastal sai poliitikateaduste magistrikraadi Humboldti Ülikoolis Saksamaal.

Aastatel 1987–1992 oli ta Eesti Rahvusraamatukogu teadusdirektor. Oli taasloodud Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu juhatuse liige. Aastatel 1992–1995 töötas Riigikantseleis.

1995. aastal asus tööle Välisministeeriumisse nõunikuna. Aastatel 1996–2000 töötas ta Eesti suursaatkonnas Washingtonis. Aastatel 2000–2004 oli ta Eesti Välispoliitika Instituudi uurija, 2004–2005 oli Kaitseministeeriumi Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika büroo juht. Aastatel 2005–2008 oli ta Eesti Alalise Esinduse NATO juures kaitsetalituse vanemnõunik, 2008–2011 esinduse asejuht. Aastatel 2011–2012 oli ta Eesti suursaadik Ukrainas ja Moldovas, 2012–2017 Eesti suursaadik NATO juures.

2017. aasta septembrist 2018. aasta juunini oli ta Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides.


Guelph

Guelph on linn Kanadas Ontario provintsis, Wellingtoni maakonna keskus. Asub Kitchenerist 28 km ida pool ja Toronto kesklinnast 100 km lääne pool.

Linna asutajaks peetakse šoti kirjanikku ja Canada Company inspektorit John Galti, kes asus 1820. aastatel sinna elama.

Madala kuritegevuse, puhta elukeskkonna ja kõrge elatustaseme tõttu peetakse seda üheks Kanada parimaks elukohaks.

Guelphi elanike arv on 131 800 (2016).

Leibkonna keskmine aastasissetulek oli 2006. aastal 79 200 Kanada dollarit.

Linnas tegutseb Guelphi ülikool.

Autoosade tootja Linamari peakorter asub Guelphis.


Sinirebane

Sinirebane on jäärebase teisend.

Karusloomakasvandustes hakati sinirebaseid esimest korda kasvatama 1914 Norras.

Sinirebaseid on kasvatatud ka Eestis. Nt 1973 kasvatati 63 000 sinirebast.


Jüri Ott

Jüri Ott (sündinud 19. detsembril 1950 Kilingi-Nõmme linnas) on Eesti poliitik ja omavalitsustegelane.

Ta oli Kullamaa vallavanem alates 20. novembrist 2009 kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini, mille käigus moodustati Lääne-Nigula vald. 2009 kuni 2017 aastani oli Jüri Ott Läänemaa Omavalitsusliidu aseesimees ja esimees.

Jüri Ott on lõpetanud Tallinna Ülikooli 1980. aastal kehalise kasvatuse erialal, töötanud treeneri ja spordikooli direktorina.

Aastatel 1980–2001 töötas ta Tallinna Linnavalitsuse süsteemis ning jõudis olla Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise vaneminsener, Tallinna Haljasalade Trusti haljastusdirektor, Tallinna Linna Oktoobri Rajooni TK esimehe asetäitja, Tallinna Kesklinna Valitsuse vanem (1993–1997) ja linnavalitsuse liige ning Tallinna Botaanikaaia direktor (1997–2001).

Olnud Eesti Entsüklopeedia suuraktsionär ja juhatuse liige, Eesti Mereakadeemia rektori nõunik.

Jüri Ott on Lions Eesti piirkonna LC Tallinn Vanalinn asutajaliige, olnud klubi president ja Eesti Lions Piirkonna kuberner. Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku Toomkoguduse liige, olnud mitmel korral valitud juhatuse ja nõukogu liikmeks.

Eesti Punase Risti süsteemis on olnud Tallinna Seltsi esimees 1994–2003 ja Eesti Punase Risti esimene asepresident 2000–2003.

Eesti Koonderakonna liige alates 1993 kuni partei tegevuse lõpetamiseni. 1993–2001 juhtis ta Koonderakonna Tallinna piirkonda olles mitmel aastal valitud partei aseesimeheks. Sama erakonna liikmena oli valitud ka Tallinna Linnavolikogu liikmeks.

Keskkriminaalpolitsei süüdistas Jüri Otti ja mitmeid Kesklinna valitsuse ametnikke aastate eest Tallinna kesklinna ebaseaduslikes korteritehingutes, kuid kohus ühtegi linnaametnikku süüdi ei mõistnud. Jüri Ott on nimetanud seda episoodi oma poliitikuelus tavaliseks poliitiliseks võitluseks, mis oli lavastatud konkurentide poolt. Vastaspoole hinnangul pääses Jüri Ott väidetava süüteo aegumise tõttu.

Jüri Ott on valitud Eesti vanima spordiseltsi Kalev auliikmeks ja Kullamaa valla aukodanikuks. Pärast 2017. aasta haldusreformi läbiviimist toimunud kohalike omavalitsuste valimistel valiti Jüri Ott Lääne-Nigula valla volikogusse 120 häälega, kus ta valiti volikogu arendus- ja eelarve komisjoni esimeheks.


Kasari luht

Kasari luht on Kasari jõe suurvee ajal üleujutatav ala (luht). Koos Kasari lisajõgedega on luha suurus umbes 40 km² ja on seetõttu suurim luht Põhja-Euroopas.


Bogoroditski rajoon

Bogoroditski rajoon (vene keeles Богородицкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bogoroditski linn.

Rajoon piirneb põhjas Uzlovaja rajooniga, idas Kimovski rajooniga, kagus Kurkino rajooniga, lõunas Volovo rajooniga, läänes Teplo-Ogarevski rajooniga ja loodes Kirejevski rajooniga.

Rajooni pindala on 957 km². Elanike arv oli 2012. aastal 51 378, 2009. aastal 52 321 ja 2002. aastal 11 543.

Bogoroditski rajoonis on 79 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bogoroditski linna) ja nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upjorta ja Neprjadva.


Nehatu soo

Nehatu soo on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Soo võeti kaitse alla 1957. Tänapäeval kaitstakse sood Nehatu looduskaitseala koosseisus.

Nehatu soo tekkis umbes 4500 aastat tagasi, kui kasvas kinni endine merelaht.


Hara soo

Hara soo on soo Harju maakonnas Kuusalu vallas. Soo pindala on 747 ha. Soost mõnisada meetrit loodesse jääb Aabla soo. Soo eesvooluks on Kolga laht.

Aastatel 1975–1994 kaevandati Hara soos turvast, turbaväljade pindala moodustas 103 ha. 2013. aastal taastati endised turbaväljad veerežiimi korrigeerimisega looduslähedaseks soomaastikuks.


Tjoploje-Ogarjovo rajoon

Tjoploje-Ogarjovo rajoon (vene keeles Тёпло-Огарёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Tjoploje alev.

Rajoon piirneb põhjas Kirejevski rajooniga, kirdes Bogoroditski rajooniga, idas Volovo rajooniga, lõunas Kamenski rajooniga, edelas Tšerni rajooniga, läänes Plavski rajooniga ja loodes Štšokino rajooniga.

Rajooni pindala on 1014 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 574, 2009. aastal 12 853 ja 2002. aastal 14 111.

Tjoploje-Ogarjovo rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tjoploje töölisasula) ja kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Uperta, Plava, Zuša, Sitova Metša ja Krassivaja Metša.


Vene hurt

Vene hurt ehk barsoi on Venemaalt pärinev koeratõug.

Eestikeelses koerandusterminoloogias on laiemalt kasutusel nimekuju borzoi.


Soolõime

Soolõime (varem ka soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine; inglise keeles gender mainstreaming) on põhimõte, mille eesmärgiks on soolise tasakaalu saavutamine läbi soolise aspekti regulaarse arvestamise poliitikas, tegevuskavade ja meetmete planeerimises ning rakendamises.

Soolõime haarab kõiki eluvaldkondi, sest peaaegu igas valdkonnas tehtud otsused avaldavad mõju mõlemale sugupoolele.


Tõrasoo

Tõrasoo ehk Tõrassoo on soo Rapla maakonnas Kehtna vallas Vanamõisa lähedal. Soo pindala on 1611 ha. Sood kaitstakse Tõrasoo looduskaitseala koosseisus.

Soo eesvooluks on Valgu jõgi.


Keressaare raba

Keressaare raba on raba Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa lähedal. Soo pindala on 871 ha.

Soo eesvooluks on Kääpa jõgi.


Laiküla raba

Laiküla raba (ka Keskküla raba) on raba Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Laiküla lähedal. Raba pindala on 5873 ha.

Raba eesvooluks on Liivi ja Teenuse jõgi.


Linnusaare raba

Linnusaare raba (ka Ilmaraba) on raba Jõgeva maakonnas. Selle pindala on 1200 ha ja raba kaitstakse Endla looduskaitseala koosseisus.

Kaurijärv on suurim järv Linnusaare rabas. Sellest lõunasse jääb Langendlaugas. Raba arvukate laugaste seas üks suuremaid on ka Linnusaare raba laugas.

Raba läänepiiril kulgeb Nava jõgi. Rabast lõunasse jääb Männiksaar ning sellest edasi omakorda Endla järv. Raba kagunurgas voolab Mustjõgi.

Linnusaare rabast itta jääb Männikjärve raba, kagu suunda Mustjõe taha jääb Kaasikjärve raba ning edelasse teisele poole Nava jõge jääb Endla raba.

Männikjärve raba läbiv laudtee jätkub osaliselt ka Linnusaare rabas.


Maima raba

Maima raba (ka Taidra raba) on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Maima asula lähedal.

Raba keskel asub Virussaare rabasaar.


Tapiku soo

Tapiku soo (ka Tapiku raba) on soo Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lahavere küla põhjaosas.

Soost saab alguse Pikknurme jõgi.

2. augustil 1941 toimus soo servas Udukülas massimõrv, milles hukkus 17 relvitut meest ümberkaudsetest küladest.


Plavski rajoon

Plavski rajoon (vene keeles Плавский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edeaosas. Rajooni keskus on Plavski linn.

Rajoon piirneb põhjas Štšokino rajooniga, idas Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, lõunas Tšerni rajooniga, läänes Arsenjevo rajooniga ja loodes Odojevi rajooniga.

Rajooni pindala on 1024,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 27 764, 2009. aastal 27 824 ja 2002. aastal 29 499.

Plavski rajoonis on 108 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Plavski linna) ja kolme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Plava, Okna ja Plavitsa.


Hannes Valdma

Hannes Valdma (16. mai 1944 – 2. november 2008) oli Eesti Rahvusringhäälingu arendusnõunik, helirežissöör, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia dotsent.

Ta lõpetas aastal 1970 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsikaõpetajana.


IPhone 8

iPhone 8 ja iPhone 8 Plus on nutitelefonid, mida toodab Apple.

iPhone 8 ja iPhone 8 Plus avalikustati 12. septembril 2017. Telefon on vee- ja tolmukindel ning selle kõlarid on 20% valjemad kui iPhone 7-l.


Kapatkievičy

Kapatkievičy (transkribeerituna Kapatkevitšõ, poola keeles Kapatkiewiczy, varem ka Kopatkiewicze ja Kopatkowicze) on alev Valgevenes Homieli oblastis Pietrykaŭ rajoonis, Kapatkievičy külanõukogu halduskeskus. Kapatkievičy asub Homieli linnast 179 ja Pietrykaŭst 35 kilomeetri kaugusel Pciči jõe kaldal, merepinnast 118 meetri kõrgusel.

Alevis on keskkool ja muusikakool. Seal on ka kino, klubi ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetetööstus, seal töödeldakse ka puitu.


IPhone X

iPhone X on nutitelefon, mida toodab arvuti- ja tarkvarafirma Apple. iPhone X avalikustati koos iPhone 8-ga 12. septembril 2017 Steve Jobsi teatris.

iPhone X-il on Face ID, mis on Apple välja töötatud näotuvastussüsteem, juhtmevaba laadimine, OLED-ekraan ja kahekordsed kaamerad.


Valgeristi raba

Valgeristi raba (ka Kuijõe raba) on raba Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kuijõe lähedal. Raba pindala on 1741 ha.

Raba eesvooluks on Vihterpalu jõgi.


Ruila raba

Ruila raba on raba Harju maakonnas Saue vallas Ruila lähedal. Raba pindala on 1684 ha.

Raba eesvooluks on Vasalemma jõgi.


Riisa raba

Riisa raba ehk Sorkuni raba on raba Pärnu maakonnas Tori vallas Riisa külas. Raba pindala on 1000 ha.

Raba eesvooluks on Halliste ja Navesti jõgi.

Läbi raba kulgeb Kõpu-Tõramaa-Jõesuu maantee, raba kirdeosas asub Riisa õpperada.


Ratva soo

Ratva soo on soo Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ratva lähedal. Sageli käsitletakse Ratva raba koos Muraka rabaga – Muraka-Ratva soostikuna.

Ratva raba on esimesi Eestis kaitse alla võetud soid, mis Ratva raba reservaadina (1109 ha) võeti kaitse alla 1938. Tänapäeval kaitstakse Ratva sood Muraka looduskaitseala koosseisus.


Vabaduse allikas

"Vabaduse allikas" on Stockholmi kesklinnas Norrmalmstorgil asuv mälestusmärk, mis on pühendatud Balti riikide vabadusvõitlusele. Monumendi autor on Björn Selder.

Punasest graniidist mälestusmärk avati väljaku sisseõnnistamise teisel päeval, 28. mail 2004 kell 14.30. Monumendi avamise kõne pidas Lennart Lööf, Stockholmi linna kaunistamisnõukogu (Stockholms Skönhetsråd) esimees. Avamispidustusel tantsisid Eesti rahvatantsurühma Kassari tantsijad.

Mälestusmärk paigaldati kohale, kus ajavahemikus 19. maist 1990 kuni 16. septembrini 1991 toimusid igal esmaspäeval nn esmaspäevamiitingud Baltimaade vabaduse toetuseks. Vabadusvõitlusele pühendatud monument püstitati sinna 1994. aastal – samal aastal, kui viimastena Balti riikidest lahkusid Eestist Nõukogude väed.

Norrmalmstorg ja seal paiknev kolmele sambale voolava veega skulptuur "Vabaduse allikas" on eestlastele, lätlastele ja leedulastele suure sümboolse tähtsusega kogunemispaik Stockholmis. 15. augustil 2011 tähistati Norrmalmstorgil esmaspäevamiitingute 20. aastapäeva. 27. augustil 2016 tähistati seal 25 aasta möödumist sellest, kui Rootsi taastas diplomaatilised suhted taasiseseisvunud Eesti, Läti ja Leeduga.


Paadrema soo

Paadrema(a) soo on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paadrema lähedal. Soo pindala on 3019 ha.

Soo eesvooluks on Paadrema jõgi.


Männiku raba

Männiku raba (ka Valdeku raba) on raba Harju maakonnas Saku vallas Männiku karjääri lähedal. Raba pindala on 901 ha.

Raba eesvooluks on Katku oja ja Männiku karjäär.


Mustjärve soo

Mustjärve soo ehk Mustjärve raba on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Soo kaitseks on moodustatud Mustjärve raba hoiuala. Soo pindala on 497 ha.

Soo eesvooluks on Tagaveski jõgi.


Volovo rajoon (Lipetski oblast)

Volovo rajoon (vene keeles Воловский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Volovo küla.

Rajoon piirneb idas Terbunõ rajooniga, lõunas Kurski oblastiga ning läänes ja põhjas Orjoli oblastiga.

Rajooni pindala on 796 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 997, 2009. aastal 14 686 ja 2002. aastal 16 374.

Volovo rajoonis on 77 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Kšen ja Olõm.


Teeleminek ja kojutulek

"Teeleminek ja kojutulek" (rootsi keeles "Uppbrott och hemkomst") on Rootsis Stockholmi lähistel Haninges Dalarö tollimaja (tullhuset) ja ranna vahel asuv mälestusmärk, mis on püstitatud Baltimaadest pärit 30 000 põgenikule, kellest 6500 saabusid Dalaröle 1944. aasta sügisel.

Haninge-Haapsalu Sõprusühingu ja Haninge linnavalitsuse algatusel valminud monumendi autor on kunstnik Ursula Schütz. Kivialusel pronksskulptuur annab edasi kaht liiki meeleolu: rahutu pool sümboliseerib põgenemist ning harmooniline pool viib mõtted rahulolutundele ja kojusaabumisele. Kunstnik ise on öelnud, et mälestusmärki kavandades on ta palju mõelnud neile, kes Dalarösse saabusid, ja ka neile, kes merele jäid.

Mälestusmärk avati 25. septembril 2004, mil möödus 60 aastat päevast, mil üle 150 põgeniku Eestist randus Stockholmi skäärides Haninges Dalarö paadisillal. Põgenike hulgas astus Dalaröl maale tollal 14-aastase tüdrukuna Ilon Wikland. Haninge-Haapsalu Sõprusühingu auliikmena avas Ilon Wikland pidulikult mälestusmärgi samas kohas, kus ta sõjapõgenikuna Rootsi saabus. Lindi lõikamisel osalesid ka Olav Aarna, Haninge linnapea Pelle Svensson ja minister Pär Nuder. Külaliste hulgas oli ka eesti juurtega Kristjan Luuk.

Monumendi rajamiseks annetasid Haninge linnavalitsus ning ligi sadakond ühingut, ettevõtet ja eraisikut kokku üle poole miljoni Rootsi krooni. Projekti osapooltele oli suureks abiks Haninges elav eestirootslane Erich Kimber, kes oli Ilon Wiklandiga samal laeval.


Estonia mälestusmärk Stockholmis

Estonia mälestusmärk Stockholmis on Estonia katastroofis 28. septembril 1994 hukkunute mälestuseks püstitatud mälestusmärk Rootsis Stockholmis Djurgårdenil Galärvarvi surnuaia (Galärvarvkyrkogården) juures.

Hallist graniidist mälestusmärgi tegi poola kunstnik Mirosław Bałka. Mälestusmärgil on hukkunute nimed. 852 hukkunu nime hulgast puudub 27 nime, sest nende omaksed ei soovinud lasta neid sinna graveerida. Monumendi keskel asuva puu ümber on metallist võru, millele on graveeritud laevahukukoha koordinaadid.

Mälestusmärgi avas 28. septembril 1997 Riksdagi spiiker Birgitta Dahl.


Magneeto

Magneeto on sisepõlemismootori süütepingeallikana kasutatav väike püsimagnetergutusega elektrigeneraator. Püsimagnetid paiknevad masina rootoril (pöörleval osal). Staatori mähised moodustavad trafo, kusjuures primaarmähise vooluahelas on katkesti ja sekundaarahelas jaotur, mis jaotab kõrgepinget (kuni 20 kV) süüteküünaldesse.

Magneetoga süütesüsteem võeti bensiinimootoriga autodes kasutusele 1897. aastal. Akutoitega sisepõlemismootorites tekitab magneeto asemel kõrgepinget süütepooliga süütesüsteem.


Mootorgeneraator

Mootorgeneraator ehk elektrimasinmuundur (saksa k Umformer) on mehaaniliselt sidurdatud elektrimootorist ja elektrigeneraatorist koosnev agregaat elektrienergia muundamiseks ühest vormist teise.

Mootorgeneraatoreid kasutati laialt kuni 1970. aastateni paljudes valdkondades, näiteks lennunduses, sõjatehnikas ja elektritoitel töötavas ühistranspordis. Tänapäeval asendavad masinmuundureid üldiselt mitut liiki pooljuhtmuundurid.

Eelisteks võib pidada täielikku galvaanilist eraldust sisendi ja väljundi vahel ja täiusliku siinuspinge saamise võimalust.


Minä

"Minä" on Juice Leskise album, mis ilmus 1987. aastal Megamania Musiikki plaadifirma kaudu.

Albumit müüdi 1988. aastaks kuldplaadi koguses. Albumi kaanel oleva Leskise portree maalis Alpo Tuomisto.

Albumi ilmumisaastal valiti Juice Leskinen ajakirja Soundi hääletusel aasta parimaks heliloojaks, laulukirjutajaks ja meeldivaimaks inimeseks.


Klopmann

Klopmann oli Vestfaali päritolu aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis.

15. sajandi lõpus tuli Otto Klopmann Vestfaalist Liivimaale.

Suguvõsa esindajad olid kantud Eestimaa ja Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.


Terbunõ rajoon

Terbunõ rajoon (vene keeles Тербунский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Terbunõ küla.

Rajoon piirneb põhjas Dolgorukovo rajooniga, kirdes Zadonski rajooniga, idas Hlevnoje rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, edelas Kurski oblastiga, läänes Volovo rajooniga ja loodes Orjoli oblastiga.

Rajooni pindala on 1170,07 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 390, 2009. aastal 22 681 ja 2002. aastal 24 068.

Terbunõ rajoonis on 75 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Olõm, Olõmtšik ja Kobõlja Snova.


Elo Süld

Elo Süld (neiupõlvenimega Elo Angerjärv; sündinud 10. augustil 1979) on eesti usundiloolane, Tartu Ülikooli Aasia keskuse juhataja.

2001. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli usuteaduse erialal, teoloogiamagistri kraadi sai ta samas 2006. aastal ja filosoofiadoktori kraadi usuteaduse alal 2014. aastal.


Trastusumaabemtansiin

Trastusumaabemtansiin (ka trastuzumabemtansiin) on uurimis- ja vähiravimi toimeaine, mis kuulub kasvajatevastaste ainete – monoklonaalsete antikehade hulka. Trastusumaabemtansiini toodab Lonza AG ja seda kasutatakse immunoteraapias.

Trastusumaabemtansiini turustatakse infusioonilahuse (veeni tilgutatava lahuse) kontsentraadina.

Trastusumaabemtansiini ametlikult kinnitatud näidustuseks on monoteraapia HER2-positiivse rinnanäärmevähi (HER2-positive mbca) raviks täiskasvanutel, kes on eelnevalt saanud ravi trastusumaabi ja taksaaniga kas eraldi või kombineeritult.


Kodavere murrak

Kodavere murrak (kohalikus keelepruugis Kodavere kiil, Kõdavere kiil) on idamurde alla kuuluv murrak, mida räägiti Kodavere kihelkonna põhjaosas. Kihelkonna lõunaosas räägiti Kodavere Kavastu murrakut, mida liigitatakse hoopis lõunaeesti murderühma Tartu murde alla.

Kodavere murrakule on omane pehme hääldus ja vadjapärased jooned.

Tänapäeval räägib murrakut igapäevakeeles mõnikümmend vanemat inimest.


Kudruküla murrak

Kudruküla murrak oli kirderannikumurde Vaivara murrakute hulka klassifitseeritav isuripärane murrak, mida räägiti kuni Teise maailmasõjani Vaivara kihelkonnas Kudrukülas.


Jõelähtme murrak

Jõelähtme murrak oli kirderanniku murderühma rannikumurdesse kuuluv murrak, mida räägiti Jõelähtme kihelkonnas. Rannikumurdesse kuuluvana paigutati see murrak läänerühma murrakurühma.


Jõhvi murrak

Jõhvi murrak oli kirderanniku murderühma kirdemurdesse kuuluv murrak, mida räägiti Jõhvi kihelkonnas.


Kuusalu murrak

Kuusalu murrak (ka Kuusalu rannikumurrak) oli kirderanniku murderühma rannikumurdesse kuuluv murrak, mida räägiti Kuusalu kihelkonna rannaaladel. Kihelkonna rannast kaugematel aladel räägiti murrakut, mida liigitatakse hoopis keskmurde alla.


Viru-Nigula murrak

Viru-Nigula murrak oli kirderanniku murderühma rannikumurdesse kuuluv murrak, mida räägiti Viru-Nigula kihelkonnas. Rannikumurdesse kuuluvana paigutati see murrak keskrühma murrakurühma.


Vikipeedia:Eesti Kunstiakadeemia

Siia lehele on kokku koondatud mõningaid Eesti Kunstiakadeemia tudengite koostatud ja koostamisel olevaid vikiartikleid.

Vikiartiklite loomist katsetati esimesena 2017. aastal aines "Sissejuhatus disaini".

Triin Talk viis 2021. aasta sügissemestril läbi ainet "Arhitektuuripärandi propageerimine läbi Vikipeedia" (2 EAP).


Tšernivtsi rajoon

Tšernivtsi rajoon oli 2. järgu haldusüksus (rajoon) Ukrainas Vinnõtsja oblastis. Halduskeskus oli Tšernivtsi alev.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Tšernivtsi rajoon Mohõliv-Podilskõi rajooniga.


Tõlliste valla aumärk

Tõlliste valla aumärk antakse füüsilisele isikule austusavaldusena silmapaistva saavutuse eest. Aumärgi üleandmisega kaasneb rahaline preemia kehtivas ühekordses kuutöötasu alammääras. Aumärgi andmise ettepaneku võib teha Tõlliste vallavolikogu liige, vallavanem või vallavalitsuse hallatava asutuse juht. Aumärgi andmise otsustab vallavalitsus. Kõik aumärgi saajad kantakse Tõlliste vallakantseleis hoitavasse auraamatusse.


Klassifikaator

Klassifikaator ehk liigiti on klassifikatsiooniks ehk liigituseks kasutatav aparaat, liigitusskeem või muu liigitusvahend.

Klassifitseerimisel jaotatakse objektid kindlate tunnuste alusel rühmadesse (klassidesse, gruppidesse) nii, et iga objekt kuulub ainult ühte rühma. Igal rühmal on nimetus ja numbriline või täheline koodtähis.

Klassifikaatoreid võib sõltuvalt nende struktuuri järgi jaotada hierarhilisteks ja lineaarseteks. Hierarhiline klassifikaator (taksonoomia) on mitme tasemega klassifikaator, mida on võimalik kujutada puustruktuurina. Lineaarne klassifikaator (koodiloend) on ühe tasemega klassifikaator, mis on koodide ja nendele vastavate nimetuste loetelu. Klassifikaatoreid liigitatakse ka kasutusotstarbe (tervishoid, transport, haridus jne) ning kasutuse ulatuse (riigisisesed, rahvusvahelised) järgi.

Klassifikaatori lahutamatuks osaks on ka klassifitseerimisreeglid ja selgitavad märkused.


Zapad

Zapad (vene keeles Запад 'lääs') on Nõukogude Liidu ja selle õigusjärglase Venemaa Föderatsiooni strateegilised juhtimis-staabiõppused. Zapad-73 Zapad-77 Zapad-81 Zapad-84 Zapad-85 Zapad-99 Zapad-2009 VF Lääne sõjaväeringkond Zapad-2013 VF Lääne sõjaväeringkond Zapad-2017 Venemaa Lääne sõjaväeringkonna ja Valgevene suurõppused Zapad-2021

Zapad-2023


Indrica vasallilinnus

Indrica vasallilinnus (saksa keeles Nederitz, poola Indryca) oli Liivi ordu vasallilinnus Ida-Lätis Latgale kultuuriajaloolises piirkonnas Krāslava piirkonnas (Krāslavas novads) Kalnieši vallas (Kalniešu pagasts) Sloboda külas, Stirna jõe (Stirnupe) suubumiskohas Väina (Daugava) jõkke. Linnusekünka juures käänab Sloboda küla läbiv maantee V627 Väinast eemale põhja, Lielindrica küla poole. Käänukohal läheb vana Polotski–Krāslava maantee otse mööda Väina jõeäärt edasi. Linnusekünkast Väinani jääb umbes 300 meetrit. Kagu suunas, mööda jõge 3 km ülesvoolu suubub Väinasse Indrica jõgi, kuhu keskajal jooksid kokku Polotski vürstiriigi, Leedu suurvürstiriigi ja Vana-Liivimaa piirid.


Bodeni kindlus

Bodeni kindlus on kindlus Rootsi põhjaosas Norrbotteni läänis Bodeni vallas Bodeni linnas ja selle ümbruses.


Dolgorukovo rajoon

Dolgorukovo rajoon (vene keeles Долгоруковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Dolgorukovo küla.

Rajoon piirneb põhjas Jeletsi rajooniga, idas Zadonski rajooniga, lõunas Terbunõ rajooniga, läänes Orjoli oblastiga ja loodes Izmalkovo rajooniga.

Rajooni pindala on 990 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 068, 2009. aastal 18 779 ja 2002. aastal 21 127.

Dolgorukovo rajoonis on 97 asulat, mis kuuluvad neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Olõm, Svišnja, Snova ja Sosna.


Jaan Rieti ateljeemaja

Jaan Rieti ateljeemaja on fotograaf Jaan Rieti rajatud elamu ja ateljeehoone Viljandis, Posti ja Koidu tänava nurgal aadressil Posti tänav 24 / Koidu tänav 10.


Baltimaade aadlisuguvõsad, mis ei kuulunud rüütelkondadesse

suuna Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadlisuguvõsade loend


Ingel (eesnimi)

Ingel on naisenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli eesnimi Ingel 68 naisel. Ingel on Eestis populaarsuselt 925. naisenimi.

Ingel on keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus on 15).

Kõige populaarsem on eesnimi Ingel vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,84, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,24.


Mafia III Soundtrack

"Mafia III Soundtrack" on 2016. aasta arvutimängu "Mafia III" heliriba.

See sisaldab 101 litsentseeritud laulu peamiselt ajastust, millal toimub mängu tegevus. Soundtrack'il on klassikalist rokki, kantrit, souli, rhythm & blues'i ning Louisianast pärit zydeco-muusikat. Heliribal on muusikat teiste seas 28 Rock'n'rolli Kuulsuste Halli kuuluvalt artistilt; heliriba lauludest 27 on olnud Billboardi edetabelis esikohal, neist 5 ("(Sittin' On) The Dock of the Bay", "Love Child", "Chain of Fools", "I Wish It Would Rain" ja "Folsom Prison Blues") olid esikohal 1968. aastal ehk aastal, mil toimub mängu tegevus. Soundtrack'i muusikat saab kuulda autoraadios, missioonide ajal, New Bordeaux' vaatamisväärsuste juures ning linna baarides ja ööklubides.

Lisaks soundtrack'ile on mängu jaoks tehtud ka originaalmuusika ("Mafia III Original Game Score"), mille autorid on heliloojad Jesse Harlin ja Jim Bonney.


Sünkroonmasin

Sünkroonmasin on kolmefaasiline elektrimasin, mille rootori magnetväli liigub sama kiirusega kui staatori pöördväli (pöörlev magnetväli), seega pöörlevad need magnetväljad sünkroonselt). Rootori kui masina pöörleva osa mähised ühendatakse välisahelaga kontaktrõngaste ja neil libisevate grafiitharjade vahendusel. Et induktorimähis on keskmiselt 100 korda väiksema võimsusega kui ankrumähis, siis vooluülekande hõlbustamiseks paigutatakse rootorile harilikult induktorimähis; ankrumähis asub siis masina paigalseisaval osal – staatoril.

Pooluspaare on kiirekäigulistel masinatel 1–2 (pöörlemiskiirus näiteks p = 2 korral 1500 1/min), keskmisekäigulistel 3–4 ja aeglasekäigulistel 5 või rohkem. Kiiretel masinatel on enamasti peitpoolusrootor – massiivne silinder, mille uuretes paikneb ergutusmähis (induktori mähis). Aeglasematel masinatel on väljepoolusrootor – selgelt eristuvate poolusesüdamike ja nende otstel olevate pooluskingadega.

Sünkroonmasina rootori magnetväli ja staatori magnetväli pöörlevad küll ühesuguse sagedusega, kuid generaatori magnetväli on teatud nurga – koormusnurga – võrra staatori omast ees ja mootori korral järel. Koormusnurk kasvab koos koormusega, kuid ei või ületada masina stabiilset talitlust tagavat väärtust.

Sünkroonmasinaid kasutatakse energeetikas ja tööstuses sünkroongeneraatorite, sünkroonmootoroite ja sünkroonkompensaatoritena. Viimased on olnud kasutusel pinge ja voolu vahelise faasinihke kompenseerimiseks pikkade liinidega kõrgepingevõrkudes.


Linnuriik

Linnuriik on Rakvere linnaosa, mis asub linna piiri ääres, kaguosas. Rakvere Majaomanike Seltsi määratud Linnuriigi linnaosavanem on Tiina Kompus.


Südalinn (Rakvere)

Südalinn on Rakvere linnaosa. Rakvere Südalinna linnaosa piirneb läänes Spordi ja C. R. Jakobsoni tänavaga, põhjas Tallinna tänavaga, idas Võidu tänavaga, lõunas Tuleviku ja Lydia Koidula tänavaga.

Linnaosa vanem on Toomas Lumi.


Paemurru (Rakvere)

Paemurru on Rakvere linnaosa, tootmis-, äri- ja pereelamute rajoon.

Rakvere kaguosas asuva Paemurru linnaosa asukoht on Rägavere tee ümbruskond põhiliselt ida pool teed. Linnaosale nime andnud Paemurru tänav on paralleelne Rägavere tee, Killustiku tänava ja Rabakivi tänavaga, ühendades Kruusa ja Kivi tänavat.

Rakvere Majaomanike Seltsi määratud ühiskondlik linnaosavanem on Arne Kelk.


Seminari

Seminari on Rakvere linnaosa praeguse Seminari tänava ümbruses. Linnaosa hakati rajama 1960. aastatel seoses suurema hulga kortermajade vajadusega.


Lilleküla (Rakvere)

Lilleküla on Rakvere linna keskosast, Südalinna linnaosast, põhja pool asuv linnaosa, mis ulatub Tallinna–Narva raudteeni.


Kurikaküla

Kurikaküla on Rakvere linnaosa, mis asub Rakvere idapiiril. Seda ümbritseb viis linnaosa: Roodevälja, Kukeküla, Südalinn, Seminari ja Paemurru. Kurikaküla mitteametlik linnaosavanem on Eha Prääm.


Anna Zalewska

Anna Elżbieta Zalewska (sündinud 6. juulil 1965 Świebodzices) on Poola poliitik, ta kuulub Õiguse ja Õigluse erakonda. Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 4. juunini 2019 Poola haridusminister.

Ta sündis aastal 1965 Świebodzices Świdnica maakonnas Alam-Sileesia vojevoodkonnas. Ta lõpetas aastal 1989 Wrocławi Ülikooli poola filoloogina. Ta on töötanud kooliõpetajana ja õppealajuhatajana Świebodzices.

Ta oli 16. novembrist 2015 kuni 4. juunini 2019 Poola haridusminister Beata Szydło valitsuses.


Üksküla (perekonnanimi)

Üksküla on eesti perekonnanimi.

Eestistamisel anti seda isikutele, kelle perekonnanimi oli enne Eindorf, Neuhof, Trempi ja Trimpe.

Üksküla ei ole seotud ega tuletatud Uexküllide perekonnanimest.


Jeletsi rajoon

Jeletsi rajoon (vene keeles Елецкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Jeletsi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Stanovoje rajooniga, kirdes Krasnoje rajooniga, idas Zadonski rajooniga, lõunas Dolgorukovo rajooniga ja läänes Izmalkovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1185 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 898, 2009. aastal 28 219 ja 2002. aastal 29 627.

Jeletsi rajoonis on 99 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Bõstraja Sosna, Vorgol, Voronets, Jeltšik, Palna ja Panikovets.


Zadonski rajoon

Zadonski rajoon (vene keeles Zadonski rajoon) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Zadonski linn.

Rajoon piirneb kirdes Lebedjani rajooniga, idas Lipetski rajooniga, lõunas Hlevnoje rajooniga, edelas Terbunõ rajooniga, läänes Dolgorukovo rajooniga ja loodes Krasnoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1520 km². Elanike arv oli 2012. aastal 34 728, 2009. aastal 35 153 ja 2002. aastal 37 244.

Zadonski rajoonis on 123 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zadonski linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don, Snova, Repets, Hmelinka ja Kamenka.


Hlevnoje rajoon

Hlevnoje rajoon (vene keeles Хлевенский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Hlevnoje küla.

Rajoon piirneb kirdes Lipetski rajooniga, idas Usmani rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, läänes Terbunõ rajooniga ja loodes Zadonski rajooniga.

Rajooni pindala on 910 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 990, 2009. aastal 20 566 ja 2002. aastal 22 251.

Hlevnoje rajoonis on 48 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Voroneži jõgi.


Blood at the Orpheum

"Blood at the Orpheum" on Ameerika metal-bändi In This Moment esimene kontsertalbum.

Albumi avaldas digitaalselt Century Media 21. jaanuaril 2014. DVD ja Blu-ray kontserdist oli kaasas nende neljanda spetsiaalselt taasavaldatud albumiga "Blood". Limiteeritud koguses üksik DVD versioon avaldati Euroopas 17. veebruaril.


Heinrich Johann von Winkler

Heinrich Johann von Winkler (11. juuli (ukj 22. juuli) 1798 Rakvere – 4. august (ukj 16. august) 1864) oli Eestimaa haridustegelane ja Ulvi mõisnik.


Usmani rajoon

Usmani rajoon (vene keeles Усманский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Usmani linn.

Rajoon piirneb põhjas Grjazi rajooniga, idas Dobrinka rajooniga, lõunas Voroneži oblastiga, läänes Hlevnoje rajooniga ja loodes Lipetski rajooniga.

Rajooni pindala on 1910 km². Elanike arv oli 2012. aastal 50 453, 2009. aastal 50 403 ja 2002. aastal 54 027.

Usmani rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Usmani linna) ja kahekümne nelja külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Usmani jõgi.


Mafia III

"Mafia III" on kolmas mäng Mafia videomängude sarjast. Mäng jõudis müügilettidele 7. oktoobril 2016. Mäng tehti saadavaks platvormidele Microsoft Windows, PlayStation 4 ja Xbox One. MacOS-i versioon ilmus 11. mail 2017.

Mängu tegevus toimub 1968. aastal väljamõeldud New Bordeaux' linnas, mis on kujundatud New Orleansi põhjal. Mängu peategelane on afroameeriklasest Vietnami sõja veteran Lincoln Clay.


Dobrinka rajoon

Dobrinka rajoon (vene keeles Добринский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Dobrinka asula.

Rajoon piirneb põhjas ja idas Tambovi oblastiga, lõunas Voroneži oblastiga, läänes Usmani rajooniga ning loodes Grjazi rajooniga.

Rajooni pindala on 1680 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 787, 2009. aastal 38 557 ja 2002. aastal 40 809.

Dobrinka rajoonis on 116 asulat, mis kuuluvad kaheksateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Tšamlõk, Plavitsa, Matrjonka ja Bitjug.


Briquet griffon vendéen

Briquet griffon vendéen on Prantsusmaalt Vendée departemangust pärinev koeratõug (grifoon).


Grjazi rajoon

Grjazi rajoon (vene keeles Грязинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Grjazi linn.

Rajoon piirneb põhjas Dobroje rajooniga, idas Tambovi oblastiga, kagus Dobrinka rajooniga, lõunas Usmani rajooniga ja läänes Lipetski rajooniga.

Rajooni pindala on 1440 km². Elanike arv oli 2012. aastal 75 827, 2009. aastal 72 904 ja 2002. aastal 73 622.

Grjazi rajoonis on 63 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Grjazi linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Voroneži jõgi, Matõra, Baigora, Dvuretška ja Lukavka; lisaks asub rajoonis Matõra veehoidla.


Perepelõtššja

Perepelõtššja (ukraina keeles Перепеличчя) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 180. Pindala on 1,21 km².


Marussõne

Marusõne (ukraina keeles Марусине) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 5. Pindala on 0,164 km².


Tupõtšiv

Tupõtšiv (ukraina keeles Тупичів) on küla Ukrainas Tšernigivi oblastis Tšernihivi rajoonis (varem asus Horodnja rajoonis). Elanike arv on 2142.


Viitivka

Viitivka (ukraina keeles Війтівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 4434.


Nélson Semedo

Nélson Cabral Semedo (sündinud 16. novembril 1993 Lissabonis) on Portugali jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Portugali jalgpallikoondises.


Lytorhynchus levitoni

Lytorhynchus levitoni on maoliik teravkoonnastiku perekonnast.

Lytorhynchus levitoni eristub oma sugulastest ninamiku kuju, soomuste arvu ja värvistuse järgi.

Lytorhynchus levitoni elab Iraanis Z̄āgrose mäestikus.


Richard Macneil

Richard Macneil (sündinud 1958) on iseõppinud kunstnik, kes on alati töötanud loomevaldkonnas. Tema maalidel on unikaalne stiil.

Tema esimene töökoht oli portselanivabrikus Worcester Royal Porcelain. Ta on töötanud skulptuuri-, keraamika- ja graafikavaldkonnas nii Ühendkuningriigis kui ka rahvusvaheliselt.

Palju aastaid veetis kunstnik ka USA-s, kus tema ettevõte Bronn tootis suuri eksklusiivseid skulptuure. Üks tema töödest kaunistab ka Valge Maja Ovaalkabinetti.

Pärast Ühendkuningriiki naasmist sai temast paljudeks aastateks vabakutseline kunstnik ja kaartide disainer. 2009. aastal lõi ta koos abikaasa ja poegadega perefirma Macneil Studio. Ettevõte tegeleb Richard Macneili tööde kasutamise õiguste müügiga. Firmal läheb hästi ja Macneili tööd kaunistavad paljusid kinke-, kodutarbe- ja paberitooteid üle maailma.


Heli Viisimaa

Heli Viisimaa (13. detsember 1918 – 8. oktoober 1996) oli eesti näitleja.

1934. aastal lõpetas ta Lüganuse täienduskooli, 1941. aastal lõpetas Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli.

Aastatel 1941–1944 oli ta Tallinna Töölisteatri näitleja. Aastatel 1944–1949 töötas Estonias ja 1949–1950 Tallinna Riiklikus Draamateatris. 1951. aastal töötas lühikest aega Rakvere Teatris. Aastatel 1951–1961 oli ta Vanemuise teatri näitleja. Aastatel 1962–1971 töötas Eesti Televisioonis.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.


Dobroje rajoon

Dobroje rajoon (vene keeles Добровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Dobroje küla.

Rajoon piirneb põhjas Tšaplõgini rajooniga, idas Tambovi oblastiga, lõunas Grjazi rajooniga, edelas Lipetski rajooniga, läänes Lebedjani rajooniga ja loodes Lev Tolstoi rajooniga.

Rajooni pindala on 1316 km². Elanike arv oli 2012. aastal 23 826, 2009. aastal 19 058 ja 2002. aastal 26 821.

Dobroje rajoonis on 45 asulat, mis kuuluvad seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Voroneži jõgi.


Apollon Edelson

Apollon Edelson (venepäraselt Аполлон Николаевич Эдельсон; 1827 Rjazan – 2. veebruar 1896 Riia) oli saksa päritolu arhitekt, kes tegutses peamiselt Riias.


Kapcevičy

Kapcevičy (transkribeerituna Kaptsevitšõ) on alevik (endine alev) Valgevenes Homieli oblastis Pietrykaŭ rajoonis, Kapcevičy külanõukogu halduskeskus. Alevik asub oblasti keskusest Homielist 191 ja rajooni keskusest Pietrykaŭst 21 kilomeetri kaugusel.


Kleine Litanei

"Kleine Litanei" (eesti keeles 'väike litaania') on eesti helilooja Arvo Pärdi 2015. aastal valminud teos a cappella segakoorile. Muusikateose pikkus on viis minutit.

Pärt kirjutas teose Viini Muuseumi tellimusel Virgiliuse kabeli (Virgilkapelle) taasavamise puhul. Teose rahvusvaheline esiettekanne toimus Viini Virgiliuse kabelis 10. detsembril 2015, seda esitas Arnold Schönbergi koor dirigent Erwin Ortneri juhatusel. Esiettekanne Eestis toimus 17. detsembril 2015 Tallinna Toomkirikus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia jõulukontserdil, kus seda esitas ansambel Vox Clamantis dirigent Jaan-Eik Tulve juhatusel.

Teos on pühendatud 8. sajandil elanud kristlikule pühakule Virgiliusele, kes pärines Iirimaalt, kuid tegutses üle 30 aasta Austria aladel Salzburgis, olles seal nii kloostriülemaks kui ka piiskopiks.


Sopka

Sopka (vene sõnast сопка) on küngas või üksik ümara tipuga mägi või metsatu mäetipp Venemaal, Siberis ja Kaug-Idas.


Vananaistesuvi

Vananaistesuvi on kujundlik väljend järelsuve kohta; see tähendab põhjapoolkeral esinevat kuiva, päikesepaistelist sooja aega sügisel. Euroopas esineb see enamasti septembri teisel poolel või oktoobris.

Vananaistesuve põhjustab püsiv antitsüklon.

Meteoroloogilises mõttes võib sügisest sooja ilma vananaistesuveks nimetada alles siis, kui hoolimata jahedatest öödest on ööpäeva keskmine õhutemperatuur püsinud pidevalt üle 13 kraadi. (Klimaatiline sügis algab ööpäeva keskmise õhutemperatuuri püsiva langemisega alla +13 °C ja lõpeb siis, kui temperatuur püsib alla +5 °C.)

Nimetus "vananaistesuvi" tuleb tõenäoliselt sellest, et vanasti tegid lihtsamaid sügisesi põllutöid vanemad naised.


Andreas Christensen

Andreas Bødtker Christensen (sündinud 10. aprillil 1996 Lillerødis) on Taani jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Barcelona ja Taani jalgpallikoondises.

Aastatel 2012–2022 kuulus Christensen Londoni Chelsea ridadesse. 2018. aastal valiti ta Chelsea aasta noorjalgpalluriks.

Aastatel 2015–2017 mängis Christensen Bundesligas Mönchengladbachi Borussias (laenul Chelseast). Hooajal 2015–16 valiti ta Mönchengladbachi Borussia hooaja parimaks mängijaks.

2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Barcelonaga. Tema väljaostuklausliks seati 500 miljonit eurot.


Tšaplõgini rajoon

Tšaplõgini rajoon (vene keeles Чаплыгинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Tšaplõgini linn.

Rajoon piirneb põhjas Rjazani oblastiga, idas Tambovi oblastiga, lõunas Dobroje rajooniga ja läänes Lev Tolstoi rajooniga.

Rajooni pindala on 1490 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 141, 2009. aastal 33 089 ja 2002. aastal 36 069.

Tšaplõgini rajoonis on 103 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tšaplõgini linna) ja kahekümne kahe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Stanovaja Rjassa ja Ranova.


Silver Kaljula

Silver Kaljula (sündinud 12. märtsil 1991) on eesti näitleja ja teatritegelane.

Silver Kaljula oli 2014. aastal üks projektiteatri Must Kast asutajaist ja töötas kuni 2019. aastani samas näitlejana.

2016. aastast on ta TEMUFI näitleja-produtsent

2020-2023 aastal Ugala teatri korraldusjuht.

Ta on Eesti Näitlejate Liidu liige.


Lebedjani rajoon

Lebedjani rajoon (vene keeles Лебедянский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Lebedjani linn.

Rajoon piirneb põhjas Dankovi rajooniga, kirdes Lev Tolstoi rajooniga, idas Dobroje rajooniga, lõunas Lipetski rajooniga, edelas Zadonski rajooniga, läänes Krasnoje rajooniga ja loodes Tula oblastiga.

Rajooni pindala on 1420 km². Elanike arv oli 2012. aastal 42 416, 2009. aastal 42 167 ja 2002. aastal 46 644.

Lebedjani rajoonis on 89 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Lebedjani linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Krasivaja Metša.


Vladimir Laptev

Vladimir Laptev (vene keeles Владимир Георгиевич Лаптев; sündinud 13. juulil 1946) on vene teatri- ja filminäitleja ning lavastaja.

Aastatel 1971–1975 oli ta V. Majakovski nimelise Moskva Akadeemilise Teatri näitleja. Aastatel 1982–1984 oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri peanäitejuht.

Ta on Venemaa Teatrikunsti Instituudi (GITIS) dotsent. Aastatel 2002–2006 lavastas ta mitu lavastust Tallinnas Vene Noorsooteatris.

Aastatel 1988–1993 tegi ta kaasa mitmes Eesti mängufilmis, sealhulgas "Varastatud kohtumine", "Need vanad armastuskirjad" ja "Armastuse lahinguväljad".


Veiko-Vello Palm

Veiko-Vello Palm (sündinud 29. mail 1971 ) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor, aastatel 2023–2024 kaitseväe diviisi ülem.

2015. aasta 30. juulist kuni 3. augustini 2018 juhtis ta 1. jalaväebrigaadi. Pärast seda töötas ta Kaitseväe peastaabi ülema kindralmajor Martin Heremi asetäitjana. 5. detsembril 2018 sai temast Kaitseväe peastaabi ülem seoses Heremi nimetamisega kaitseväe juhatajaks. 14. juunil 2021 asus ta kindralmajor Indrek Sireli asemel kaitseväe juhataja asetäitjaks. 15. jaanuaril 2023 nimetas kaitseminister Hanno Pevkur Palmi kaitseväe diviisiülemaks. 29. veebruaril 2024 esitas diviisiülem kindralmajor Veiko-Vello Palm kaitseväe juhatajale avalduse tegevteenistusest lahkumiseks, mille kindral Martin Herem kohe rahuldas. Kindralmajor Palm arvatakse reservi alates 29. märtsist 2024.