Henri (täpsustus)

Henri võib tähendada mitut asja. Henri on mehenimi. Henri on perekonnanimi. Robert Henri, kunstnik Victor Henri, keemik Henri on SI-süsteemi ühik Henri on Luksemburgi suurhertsog Henri-nimelised valitsejad on loetletud lehekülgedel Henri I, Henri II ja Henri III (täpsustus); Henri IV ja Henri V olid Prantsusmaa kuningad. Henri (Pariisi krahv, 1908–1999) Henri (Pariisi krahv, 1933–2019) "Henri" on Julma-Henri stuudioalbum.


Anna Tšakvetadze

Anna Tšakvetadze (vene keeles Анна Чакветадзе; sündinud 5. märtsil 1987 Moskvas) on endine Venemaa tennisist.

10. septembril 2007 tõusis ta WTA edetabelis 5. kohale, mis on tema seni kõrgeim koht. 20. augusti 2012 seisuga on ta 267. kohal.

Oma profikarjääri jooksul võitis Anna Tšakvetadze üksikmängus 8 WTA turniiri ja 2 ITF-i turniiri.


Johann Georg Eisen von Schwarzenberg

Johann Georg Eisen von Schwarzenberg (19. jaanuar 1717 Polsingen – veebruar 1779 Jaropoltš) oli Eesti vaimulik ja kameralist.

Eisen von Schwarzenberg sündis Polsingenis (Kesk-Frangimaal Baieris) kirikuõpetaja pojana. Algõpetuse sai koduõpetajalt, hilisema haridustee eest võlgneb tänu oma vanaonule Döderleinile (Weissenburgist Kesk-Frangimaalt). Õppis aastatel 1737–1740 Jena Ülikoolis usuteadust, arstiteadust, ravimtaimeteadust ja kameralistikat. Oli aastatel 1741–1744 Avinurmes koduõpetaja. Ordineeriti 11. veebruaril 1746 õpetajaks.

Oli aastatel 1746–1774 Torma Maarja koguduse õpetaja.

1764. aastal ilmus tema varem kirjutatud teos "Ühe Liivimaa patrioodi kirjeldus pärisorjusest, kuidas see on Liivimaal talupoegade üle sisse seatud" (Eines Liefländischen Patrioten Beschreibung der Leibeigenschaft).


Prees

Prees on väike lame sakiliste servadega sõlg, mille teatud etnograafilistel tüüpidel võivad olla kaunistuseks ripatsid või lihvitud klaasist "silmad" (silmadega preesil).


Sõlg

Sõlg on siledaservaline, üldjuhul metallist (luust või muust materjalist sõled on erandlikud) rõivakinnitusvahend ja rinnaehe, tuntud alates pronksiajast. Koosneb sõlekehast ja kinnitusnõelast. Aegade jooksul on muutunud sõlgede kuju ja kaunistused, samuti erinesid nad piirkonniti. Materjalide hulgas on esindatud kõik metallid, kuld, hõbe, pronks, vask, raud, uusimal ajal ka uushõbe või muu sulammaterjal.


Kodersdorf

Kodersdorf on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.


Kaksikud (tähtkuju)

Kaksikud (ladina keeles Gemini) on põhjataeva sodiaagi tähtkuju (sümbol ), mis piirneb Sõnni, Vähi, Veomehe, Orioni, Väike Peni, Ilvese ja Ükssarviku tähtkujudega. Kaksikud on üks 48 Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja see on üks 88 tänapäeva tähtkujust. See on pindalalt 30. tähtkuju, hõlmates 514 ruutkraadi. Eesti laiuskraadil on Kaksikute tähtkuju hästi vaadeldav talvises taevas.

Nime on tähtkuju saanud antiikmütoloogia vendade Kastori ja Polydeukese (ladina Pollux) järgi.

Päike asub Kaksikute tähtkujus juuni lõpust juuli lõpuni. Astroloogias asub Päike Kaksikutest kuu aega varem.


Vastse-Roosa mõis

Vastse-Roosa mõis (saksa keeles Neu-Rosenhof) oli rüütlimõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal asub mõisasüda Võru maakonnas Rõuge vallas.

Mõis eraldati Vana-Roosa mõisast umbes 1800. aastal.


Louis VIII

Louis VIII Lõvi (5. september 1187 – 8. november 1226) oli Prantsusmaa kuningas aastatel 1223–1226. Ta oli Philippe II poeg ja Louis IX isa.

Louis VIII päris isalt võimu ajal, mil Lõuna-Prantsusmaal, kus kuninga võim kehtis vaid nimeliselt, oli puhkemas ristisõda katarite vastu. Touluouse'i krahv Raymond VII kuulutati 1225. aastal ketseriks ning tema vastu algaski ristisõda. Louis VIII lootis selle sõjaga ühtlasi kindlustada ka oma reaalset võimu sealkandis, kuid enne sõjakäigu lõppemist haigestus ta düsenteeriassse ning suri 39-aastaselt 1226. aastal.

Troonile sai tema alaealine poeg Louis, tema eest valitses regendina ema Kastiilia Blanche.


MS-1

MS-1, tuntud ka tähisega T-18, on kergetank, mida toodeti Nõukogude Liidus aastatel 1927–1931. See oli esimene Nõukogude Liidus toodetud seeriatank. MS (МС) on lühend venekeelsetest sõnadest "малый сопровождения", mis tähendab väikest saatjat.


Blåkulla nõiaprotsessid

Blåkulla nõiaprotsessid

Blåkulla oli keskaegse Rootsi rahvausu kohaselt nõidade kogunemise ja pidutsemise (sabati) paik. Vastavalt laste tunnistustele rööviti nad öösel üleloomulikel viisidel oma kodudest: läbi korstnate, lukuaukude, läbi väikeste pragude seinas ning asendati mingite asjade või loomadega, mis võtsid nende kuju. Blåkullas viidi lastega nende sõnul läbi saatanlikke rituaale. Blåkulla näol ei olnud tegemist ühe, spetsiifiliselt kindla nõidade kogunemise kohaga vaid selleks sobis lähedal asuv täiesti tavaline küngas.

Suure hulga lapstunnistajate kasutamine kohtuprotsessidel oli Rootsi kohtupraktikas uus nähtus ning see oli üks põhjustest, miks just Blåkulla nõiaprotsessid on Rootsi nõiajahi ajaloos kõige enam tähelepanu pälvinud.


René Arnoux

René Alexandre Arnoux (sündinud 4. juulil 1948 Pontcharra, Grenoble) on endine Prantsusmaa autovõidusõitja, Vormel 1 sarja piloot.

1973. aastal võitis Prantsuse Vormel-Renault sarjas 1. koha. 1974 osales Euroopa Vormel F 5000 sarjas. 1975 võitis Prantsuse Vormel-Renault sarja 1. koha. 1976 ja 1977 osales Vormel 2 sarjas ning võitis 1977 1. koha ja 1976 2. koha. 1978. aastal debüteeris F-1 sarjas Lõuna-Aafrika Vabariigi GP-l. Karjääri lõpetas 1989. aastal Austraalia GP-l. Arnoux sõitis F-1 sarjas liidrina 25 GP-l, 506 ringi, 2565 km. F-1st lahkumise järel töötas F 3000 sarja DAMS meeskonnas. Hüüdnimeks "Must Hobune".


Vana-Pärnu piiskopilinnus

Vana-Pärnu linnus oli Saare-Lääne piiskopi residents, mis asus Vana-Pärnu linnas Sauga jõe paremal kaldal.

Linnus rajati 1251. aastal, kui Saare-Lääne piiskop Heinrich I otsustas ehitada Pärnu jõe suudme lähedale oma peakiriku ja muutis selle asula omale residentsiks. Seda oli ta kuni aastani 1263, kui leedulased Žemaitija valitseja vürst Treniota juhtimisel, selle vallutasid ja maha põletasid.

Linnuse asupaigas 1965. aastal tehtud proovikaevamised olulisi uusi tulemusi ei andnud, kuid kinnitasid varasemaid, nii rootsiaegseid kui ka 19. sajandil tehtud mõõtmisi. Endised linnuse müürid asuvad maapinnast 1,5–1,8 meetrit allpool. Toomkiriku lääne ja lõuna müürid on laotud tellistest ja põllukividest. Seinte paksus ulatub 2–2,5 meetrini.

Kaevamised kinnitasid, et tegemist olid kastell-linnusega mis sarnaneb Haapsalu linnuse algkavandiga. Vana-Pärnu linnuse ühes tiivas asus toomkirik. Teised kaks tiiba olid madalamad ja kohandatud eluruumideks.


Porgandriisikas

Porgandriisikas (Lactarius deliciosus) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Oranži seenelihaga porgandiriisikas on väga hea söögiseen, mida võib süüa värskelt, ilma kupatamata.


Geminiidid

Geminiidid on üks tuntumaid ja intensiivsemaid iga-aastasi meteoorivoole.

See on jälgitav Kaksikute tähtkujus iga aasta u 6.–19. detsembril maksimumiga (kuni 120 meteoori tunnis) 14. detsembril. Tegu on asteroid 3200 Phaetoni järel liikuvast tolmupilvest pärit kübemetega, mis kiirusega u 35 km/s atmosfääri sisenedes süttivad ja nn langevate tähtedena nähtavaks muutuvad.

Esimesed teated geminiididest pärinevad 1862. aastast; siis oli tunniarvuks 20...30 meteoori. Aja jooksul on meteoorisadu tihenenud, ületades 1990. aastatel tunniarvu 100 ja jõudes sajandi lõpuks tunniarvuni 120...140.

Geminiidide keskmine tihedus on 1...3 g/cm³ – veidi väiksem asteroidide ja kivimeteoriitide omast, üsna sarnane maapealsete kivimite omaga ja tunduvalt suurem kometaarsete meteooride keskmisest (0,3 g/cm³).

Erinevalt teistest meteoorivooludest (perseiidid, leoniidid) ei ole geminiidide allikaks komeet, vaid asteroid 3200 Phaeton, mis avastati 1983. aastal. Spektri ja saba puudumise järgi loetakse see taevakeha kuuluvaks asteroidide hulka, ehkki tema piklik orbiit (kaugeim ots 2,4 aü, lähim ots 0,14 aü kaugusel) meenutab komeetide omi.


3200 Phaeton

3200 Phaeton on Apollo-tüüpi asteroidid.

Spektri ja saba puudumise järgi loetakse see asteroidide hulka, ehkki tema piklik orbiit (kaugeim ots 2,4 aü, lähim ots 0,14 aü kaugusel) meenutab komeetide omi. Nime sai taevakeha vahast ja sulgedest tiibadega Päikeseni sõita üritanud Kreeka mütoloogia tegelaselt selle järgi, et tema orbiit ulatub Päikesele suhteliselt lähedale, mistõttu tema pinna temperatuur võib tõusta 700–800 kraadini.

3200 Phaetoni avastasid 11. oktoobril 1983. aastal astronoomid Simon Green ja John Davies.

Phaetonit, mis 2007. aasta detsembris möödus Maast 18 mln kilomeetri kauguselt, loetakse Maad ohustavate asteroidide hulka. Päikesest kaugeimas punktis asteroidivöö tihedamas osas võib see sattuda kokkupõrkesse, mis muudab taevakeha orbiiti nii, et see mõnel oma järgmisel tiirul põrkab Maaga kokku. 14. detsembril 2093 möödub Phaeton Maast 3 mln kilomeetri kauguselt.

Meteoorivool geminiidid on asteroid 3200 Phaetoni järel liikuvast tolmupilvest pärit kübemed, mis kiirusega u 35 km/s atmosfääri sisenedes süttivad ja nn langevate tähtedena nähtavaks muutuvad.


Kambodža kodusõda

Kambodža kodusõda oli konflikt Kambodža Kommunistliku Partei (tuntud kui Punased khmeerid) ja nende liitlase Vietnami Demokraatliku Vabariigi (Põhja-Vietnam) ja Rahvuslik Lõuna-Vietnami Vabastamise Frondi (NLF), mis oli suunatud Kambodža valitsuse jõudude vastu (pärast 1970 oktoobrit Khmeeri Vabariik), mida toetasid Ameerika Ühendriigid ja Vietnami Vabariik (Lõuna-Vietnam) aastatel 1967–1975. Seda kodusõda peetakse üheks osaks Teisest Indohiina sõjast (1960–1975), mis vallutas ka naaberriigi Laose Kuningriigi, Lõuna-Vietnami ja Põhja-Vietnami. Sõjas osales punaste khmeeride poolel umbes 100 000 sõdurit ja Vabariigi poolel umbes 250 000 sõdurit. Hukkus umbes 600 000 inimest ja vigastada sai umbes 1 000 000.

Põhja-Vietnami kaasalöömine oli kavandatud oma baaside kaitseks Ida-Kambodžas, USA soovis aega võita selleks, et võtta tagasi Kagu-Aasia ja kaitsta oma liitlast Lõuna-Vietnami, ning toetas sõda nii rahaliselt, aineliselt kui ka ulatuslike õhu-pommirünnakutega.

Pärast viit aastat võitlust, mis purustas majanduse ja põhjustas näljahäda rahva hulgas, sai vabariiklik valitsus lüüa 17. aprill 1975, kui Punased khmeerid kuulutasid välja Demokraatliku Kambodža.


Jeesus Kristus superstaar

"Jeesus Kristus superstaar" (originaalpealkirjaga "Jesus Christ Superstar") on rokkooper, mille muusika kirjutas Andrew Lloyd Webber ja libreto Tim Rice 1970. aastal.

Ooperi libreto põhineb evangeeliumide jutustusel Jeesuse elu viimasest nädalast, alates Jeesuse ja tema õpilaste saabumisest Jeruusalemma ja lõpetades tema ristilöömisega.

Ooper ilmus kõigepealt topeltalbumina ja alles seejärel teatrilaval. Heliplaadil laulis Jeesuse osa Ian Gillan ja Juudas Iskarioti osa Murray Head. Esimene teadaolev lavastus tehti Southoldi keskkoolis Long Islandil New Yorgi osariigis juulis 1971 ilma autoritelt nõusolekut saamata. Ooperi ametliku lavastuse esietendus oli 12. oktoobril 1971 Mark Hellingeri Teatris Broadwayl.

Norman Jewisoni lavastatud filmiversioon tuli ekraanile 1973. aastal. Film võeti üles Iisraelis, kohtades, kus olid toimunud ooperi aluseks olevad ajaloolised sündmused.

Ooper sai maailmakuulsaks. Muusikahuvilised hindasid ooperit positiivselt, kirikutegelased negatiivselt. Kuigi ooperi esmaesitusest on möödas peaaegu 50 aastat, on ooper kristlikus kirikus üldiselt ikka veel põlu all.


Dziaržynskaja

Dziaržynskaja (valgevene-eesti transkriptsioonis Dzjaržõnskaja; valgevene Гара Дзяржынская, enne 1958. aastat Святая гара (Püha mägi)) on küngas Valgevene kõrgustikul, Valgevene kõrgeim tipp. Kõrgus 345 m.

Küngas sai praeguse nime Feliks Dzeržinski järgi. Asub Minskist umbes 30 km lääne pool Dziaržynski linna lähedal.


Bibliograafia

Bibliograafia (kreeka keeles βιβλιογραφία, bibliographia "raamatu kirjutamine") on teavikute kindlate tunnuste alusel kogutud ja korrastatud loetelu ning teoste uurimine selliste loetelude koostamiseks.

Bibliograafia võib tähistada nii bibliograafianimestikke, tööd nende nimestike koostamisel kui ka bibliograafiaalast teadustegevust.

Esialgu seostus termin "bibliograafia" raamatute ümberkirjutamisega. Ladinakeelne sõna bibliographia tuli kasutusele 17. sajandi Prantsusmaal, selle sõnaga tähistati raamatute tundmist ja kirjeldamist.


Cape Dorset

Kinngait (inuktituti ᑭᙵᐃᑦ 'kõrge mägi') on asula Kanadas Nunavutis. Asub Baffini saare lõunatipu lähedal Hudsoni väinas väikesel Dorseti saarel.

Kinngait on tuntud kui "inuiti kunsti pealinn". Seal elab palju inuiti kunstnikke (joonistajad, graafikud ja skulptorid). 22% tööjõulisest elanikkonnast elatub kunstist. Tuntud kunstnike seas on Pudlo Pudlat ja Kenojuak Ashevak.

Asula ingliskeelne nimi Cape Dorset on nime andnud Dorseti kultuurile, mille jäljed leiti sealt 1925. aastal.


Soomusauto

Soomusauto on veoauto või maasturi veermiku baasil valmistatud kergelt soomustatud spetsiaalkerega ratassõiduk.

Soomusautod on peamiselt sõjaotstarbelised, kuid valmistatakse ka sisekaitse- või tsiviilotstarbelisi sõidukeid.


TEU

TEU (inglise keeles twenty-foot equivalent unit) on merevedudel üleilmselt kasutatav konteinerikäibe mõõtühik (kaubamõõt).

1 TEU tähistab üht standardset merekonteinerit, mille pikkus on 20 jalga, laius 8 jalga ja kõrgus 4,25–9,5 jalga (tavaliselt on kõrgus 8,5 jalga ehk 2,6 m). Tänapäeval on tavalisimad 40 jala pikkused konteinerid, mida on sõltuvalt kaubaliigist ja täitmisviisist mitut tüüpi.

Kasutusel on ka 45-jalaseid konteinereid. Ka neid nimetatakse 2-TEU-konteinereiks.


Daniel Tompkins

Daniel D. Tompkins (21. juuni 1774 Fox Meadows (praegune Scarsdale), Westchesteri maakond, New Yorgi osariik – 11. juuni 1825 Tompkinsville, Staten Island, New York) oli ettevõtja, jurist, kongresmen, New Yorgi kuberner ja USA 6. asepresident aastail 1817–1825.

1815. aastal tema poolt Staten Islandi idarannikule rajatud asundust hakati nimetama Tompkinsville'iks. Tema järgi on nime saanud ka Tompkinsi maakond New Yorgi osariigis ning Tompkins Square Park Manhattanil.


Teismeline

Teismeline on laiemas tähenduses 11–19-aastane inimene, kitsamas tähenduses (inglise sõna teenager tõlkevastena) 13–19-aastane inimene.


Australopiteekus

Australopiteekus (ladina keeles Australopithecus 'lõunaahv') on esikloomaliste seltsi inimlaste sugukonda kuuluv väljasurnud perekond, millest põlvneb inimese perekond.

Australopiteekuse perekonna tekkimine ei ole veel piisavalt selge. Inimeste ja šimpansite viimane ühine eellane elas 4 miljonit aastat tagasi ja sel ajal veel australopiteekusi ei olnud. Vanimad leitud australopiteekused on 3,5–3,8 miljonit aastat vanad. Kõige hilisemad on 1,9 miljonit aastat vanad.


Valgevene kõrgustik

Kõrgeim tipp ulatub 345 meetrini (Dzjaržõnskaja mägi), teistel andmetel 365 meetrini (Lõssaja mägi).


Miley Cyrus

Miley Ray Cyrus (sünninimi Destiny Hope Cyrus; sündinud 23. novembril 1992) on näitleja, laulja ja laulukirjutaja.

Ta sai tuntuks tänu Miley Stewarti / Hannah Montana rollile sarjas "Hannah Montana". Tänu menukale sarjale sai alguse ka tema lauljakarjäär.

Isa kutsus tütart Smileyks, millest tuli nimi Miley. 2008. aasta märtsis vahetas ta nime Miley Ray Cyruseks, oma vanaisa järgi. Paljud arvavad, et nimi tuli tema isa järgi, kuid tegelikult on nimi Ray võetud vanaisa Ronald Ray Cyruse järgi, kellega Miley oli väga lähedane. Tema isa on Billy Ray Cyrus, kes on kuulus kantrimuusikastaar ja on tuntud oma loo "Achy Breaky Heart" järgi vanemale põlvkonnale, kuid noorematele on ta tuntud kui Hannah Montana isa Robby Ray Stewart Disney hittseriaalis "Hannah Montana".

Cyruse soolokarjäär algas tema debüütalbumiga "Hannah Montana: Meet Miley Cyrus" ("Hannah Montana: Saa tuttavaks Miley Cyrusega"), mis ilmus 23. juunil 2007. Tema teine album "Breakout" ("Läbimurre") ilmus 22. juulil 2008. "Breakout" on Cyruse esimene album, millel ei ole kaasatud Hannah Montana müügiõigust. Mõlemad albumid debüteerisid esikohal Billboard 200-s. 2008. aastal märkis ajakiri Time Cyruse ühena 100-st mõjuvõimsamast inimesest maailmas.


Amarüllilised

Amarüllilised (Amaryllidaceae) on üheiduleheliste klassi asparilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond.

Amarülliliste hulka kuulub umbes 75 perekonda enam kui 1600 liigiga, aga süstemaatika osas on väga erinevaid vaateid ja mõned süstemaatikud mõistavad seda sugukonda märksa kitsamana.

Vanasti arvati amarüllilised liilialaadsete (Liliales) seltsi.

Amarüllilisi leidub kõigil mandritel peale Antarktika. Eriti palju leidub amarüllilisi Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning Kapimaal.

Enamik amarüllilisi on mitmeaastased rohttaimed. Toitaineid säilitavad nad tavaliselt sibulas, aga mõnikord võimsas risoomis või tüvendis.

Amarüllilised on tavaliselt lihakate lehtedega. Õied on tavaliselt koondunud sarikatesse, mis asuvad lehtedeta varre või õievarre tipus. Enamasti on amarüllilised alumise sigimikuga, mis ongi nende tähtis eristamisalus liilialaadsetest.

Amarülliliste seas on palju ilutaimi, näiteks nartsiss, kriinum, ratsuritäht ja kliivia. Leidub nii selliseid ilutaimi, mida kasvatatakse peenral, kui selliseid, mida saab toas potis kasvatada.


Kiirelised

Ajaloos on mõistet "kiirelised" käsitletud erinevalt. Kiirelistena on mõnikord käsitletud ka okasnahkseid, kes üldjuhul loetakse küll kahekülgsete loomade hulka, sest nende vastsed on bilateraalsümmeetrilised, suguküpsed isendid aga kiirelised.


Kahekülgsed

Kahekülgsed (Bilateria) on bilateraalsümmeetrilised loomad. Erinevalt kiirelistest (radiaalsümmeetriaga loomad) on neil nii ees- kui tagaots ning parem ja vasak külg.

Kahekülgsete hulka kuulub enamik loomade hõimkondi; tähtsamad, kes välja jäävad, on käsnad, ainuõõssed ja kammloomad. Tavaliselt loetakse kahekülgsete alla ka okasnahksed, kelle vastsed on bilateraalsümmeetrilised, suguküpsed isendid aga radiaalsümmeetrilised.


Ptsitš

Ptsitš (Пціч; valgevene omaladina Pcič) on jõgi Valgevenes. Algab Minski lähedalt Minski kõrgustikult Dzjaržõnskaja mäe jalamilt. Ülemjooksul voolab valdavalt kagusse, alamjooksul pöördub lõunasse. Suubub vasakult Prõpjatsi. Pikkus 421 km, valgala 9470 km².

Suurim lisajõgi on Aressa.


Minski kõrgustik

Minski kõrgustik on Valgevene kõrgustiku kõrgeim kaguosa, mis paikneb Nemunase jõe ja Lukomli järve vahel Valgevene keskel. Kõrgus on 200–300 meetrit, kõrgeim tipp on Dzjaržõnskaja mägi (345 m).


RS-24

RS-24 "Jars" () on Venemaa mandritevaheline ballistiline rakett, mis suudab kanda 3-10 eraldisihitavat tuumalõhkepead (MIRV). GRAU koodnimetus 15P165 ja 15P155, NATO koodnimetus SS-29.

RS-24 on raskem kui Topol-M

Esmakordselt katsetati raketti 29. mail 2007, 25. detsembril 2007 ja uuesti 26. novembril 2008. Plessetski kosmodroomilt startinud rakett lendas umbes 7000 kilomeetrit ning tabas Kamtšatka poolsaarel asunud sihtmärki.

Venemaa ajakirjanduse andmeil suudab RS-24 läbi tungida Tšehhi ja Poolasse rajatavast USA raketikilbist.


Vanker (male)

Vanker (vale nimega ka "kahur") on malend, mis valitseb malelaual ridu ja liine.

Mõlemal mängijal on partii alguses 2 vankrit, valgete malendite vankrid paiknevad väljadel h1 ja a1, mustade malendite vankrid h8 ja a8.

Vankreid on kasulik arendada vabadele liinidele. Vankrite jõud ilmneb eriti lõppmängus, pärast enamiku etturite ja muude malendite vahetamist, sest siis on malelaual rohkesti vabu liine.


Oda (male)

Oda on malend, mille liikumine malelaual on piiritletud diagonaalidega.

Mõlemal mängijal on malepartii alguses kaks oda. Üks neist paikneb kuninga ja ratsu vahel, teine lipu ja ratsu vahel. Algseisus paiknevad valgete malendite odad väljadel c1 ja f1, mustade malendite odad c8 ja f8.


Ratsu

Ratsu on kõige keerulisema käimisviisiga malend. Mõlemal mängijal on partii alguses 2 ratsut, mis algseisus paiknevad väljadel g1 ja b1 ning g8 ja b8.

Ratsu on ainuke malend, millel on lubatud üle hüpata tema teel olevatest oma või vastase malenditest. Iseäralikult vahetab ratsu igal käigul välja värvi kuhu ta läheb.


Märjamaa kirik

Märjamaa Maarja kirik on kirik Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevikus. Varem jäi kirik Läänemaale Märjamaa kihelkonda.

Neitsi Maarjale pühitsetud kirikut kasutab EELK Märjamaa Maarja kogudus.


Reservaaž (graafika)

Reservaaž (prantsuse réservage) on sügavtrükimenetlusel põhinev graafikatehnika. Kui reservaažil kasutatakse kujutise tekitamiseks värvitud suhkrulahust, nimetatakse reservaaži ka suhkruakvatintaks.

Kasutatakse akvatintas ja vahel litograafias. Laiemalt hakati reservaaži tehnikat kasutama 19. sajandi teisel poolel.


Märjamaa Vabadussõja mälestussammas

Märjamaa Vabadussõja monument asub Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevikus.

Mälestusmärk Esimeses maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas hukkunutele on kujundatud Märjamaa kiriku kirikaiaväravaks. Mälestusmärk avati 11. septembril1932 ning taastati 1989. aastal.

Väravale on paigaldatud kaks nimedega tahvlit.


Märjamaa Maarja kogudus

EELK Märjamaa Maarja kogudus on luterlik kogudus Märjamaal.

Kogudus kuulub Lääne praostkonda.

Koguduse õpetaja on Illimar Toomet, organist Marika Kosubenko. Juhatuse esimees on Johannes Arjakse.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Märjamaa kirikus.


Alpikann

Alpikann ehk tsüklaamen (Cyclamen) on rohttaimede perekond nurmenukuliste sugukonnas.

Umbes 20 liigiga taimeperekond, mis on liigitatud nurmenukuliste (Primulaceae) sugukonda, mürsiineliste (Myrsinaceae) alamsugukonda.

Alpikann on mitmeaastane mugultaim, mis looduslikult kasvab Vahemere regioonis, Lähis-Idas ja Kirde-Aafrikas. Neid leidub ka Kaspia ja Musta mere lõunapoolseil rannikualadel, Kreeta, Rhodose ja Chíose ning Baleaari saartel ja Põhja-Aafrika hõredates leht- ja okaspuu mäestikumetsades.

Alates 17. sajandist potilillena kasvatatava alpikanni esivanem on vahemere alpikann (Cyclamen persicum). Alpikanni kultuuristamine sai alguse Prantsusmaal ja Hollandis.


Yukoni jõgi

Yukoni jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas Kanadas ja USAs Alaska osariigil. Voolab valdavalt loodesse ja läände. Suubub Beringi merre.

Yukoni lähteks peetakse enamasti Llewellyni liustikku Rannikuaheliku põhjaotsas asuva Atlini järve lõunatipu lähedal.

Jõe pikkus on 3185 km koos Nisutlini ja Tesliniga, 2554 km ilma nendeta.

Yukoni ääres asuvad Whitehorse, Carmacks ja Dawson City.

Suuremad lisajõed on Koyukuk, Tanana, Pelly ja Teslin.

Jõe järgi on nime saanud Kanada föderaalterritoorium Yukon.

Sõna "Yukon" tähendab Gwich'in'i keeles "suur jõgi".

Jõel läbitakse aerutamismaratoni.


Jaan Õmblus

Jaan Õmblus (sündinud 31. detsembril 1971) on eesti majandustegelane.

Jaan Õmblus on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduse erialal 1995. aastal.

Ta on Keskerakonna liige alates 2000. aastast.


Vilniuse Ülikool

Vilniuse Ülikool (leedu keeles Vilniaus universitetas, ladina keeles Universitas Vilnensis) on alates 1579. aastast kõrgemat haridust andev õppeasutus Leedu pealinnas Vilniuses. Tegu on Leedu vanima ja suurima ülikooliga. Vilniuse ülikool on ka üks vanemaid kõrgkoole kogu Ida- ja Põhja-Euroopas.

2020. aastast on ülikooli rektor professor Rimvydas Petrauskas.


Laukasoo (Vihula)

Laukasoo on soo Lahemaa rahvuspargi lõunaosas. See on Lahemaa suurim (1391 ha) ja tuntuim soo. Administratiivselt jääb Laukasoo Lääne-Virumaale Haljala valda.

Laukasoo võeti kaitse alla 1971. aastal Lahemaa rahvuspargi ühe reservaadina. Praegu kannab Laukasoo kaitsestaatusena Valgejõe-Laukasoo sihtkaitsevööndi nimetust. Laukasoo kaitsmisel on peamine eesmärk tagada looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine, koosluste loodusliku seisundi taastamine ning loodusdirektiivi elupaigatüüpide, kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Nende eesmärkide toetuseks on LIFE Mires Estonia projekti raames LIFE programmi ja KIKi looduskaitseprogrammi rahastusel kavas taastada ajavahemikul 2015-2020 Laukasoos looduslik veerežiim. Taastamistegevuste mõjuala - 889 ha - jääb kaitseala piiridesse.


Otto Fabian von Wrangell

Otto Fabian von Wrangell (18. veebruar (vkj 8. veebruar) 1655 Tallinn – 19. detsember (vkj 8. detsember) 1726) oli Eestimaa poliitik ja kroonikakirjutaja.


Mihhail Abakumov

Mihhail Georgijevitš Abakumov (Михаил Георгиевич Абакумов; 25. veebruar 1948 Kolomna – 19. juuli 2010) oli vene maalikunstnik.

Tal oli palju isikunäitusi nii Venemaal kui ka välisriikides.


Küürvaal

Küürvaal ehk pikkloibvaal (Megaptera novaeangliae) on vaguvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline.

Küürvaalad elavad maailmameres Arktikast Antarktikani. Neid on umbes kümme karja, mis omavahel ei segune.

Küürvaalad on suhteliselt jässakad ja suure peaga. Täiskasvanud isendite kehapikkus on 12–16, harva kuni 18 meetrit. Nende loivad on pikad, moodustades kuni veerandi kehapikkusest.

Toituvad peamiselt vähilaadsetest, peajalgseist, limustest ja väikestest kaladest.

Kuni 1960. aastateni olid küürvaalad ühed enimkütitud vaalad. 1966. aastal keelati küürvaalade püük ja sestsaadik on nende arvukus kasvanud.

Küürvaalad on tuntud oma erakordselt pikkade ja vaheldusrikaste laulude poolest, mille otstarvet ja tähendust pole teadlased lõpuni selgitada suutnud.


Gustav Adolf von Rosenkampff

Vabahärra Gustav Adolf von Rosenkampff (vene keeles Густав Андреевич Розенкампф; vkj 26. detsember 1763 / 6. jaanuar 1764 Kaarepere, Palamuse kihelkond – vkj 16. / 28. aprill 1832 Peterburi) oli baltisakslasest Venemaa riigitegelane, jurist ja literaat.

Ta sündis Luua, Kaarepere omaniku, Liivimaa maanõuniku, õuekohtu assessori ja hilisema Liivimaa maamarssali (1775–1777) Kaspar Heinrich von Rosenkampfi (1734–1790) pojana. Tema vanaisa Reinhold Johann von Rosenkampf oli Rootsi aadlik (20.08.1687) ja assessor. Ta õppis Leipzigi Ülikoolis ja oli 18. sajandi lõpul Tartu- ja Võrumaa maakohtunik. Keiser Aleksander I valitsusaja algul tõusis ta valitseja peamiste nõunike hulka. Rosenkampf valmistas ette mitmeid olulisi reformiprojekte, millest võttis suures osas eeskuju ka hilisem tuntud reformaator Mihhail Speranski. Seoses Speranski esiletõusuga jäi Rosenkampf keisri lähikonnast eemale.

25. detsembril 1811 sai ta naturalisatsiooni korras Soome aadlikuks. 13./25. juulil 1817 tõsteti ta koos vennapoja, insenerkindralmajor Carl von Rosenkampffiga (1793–1846), Soomes vabahärra seisusse, ning nende suguvõsa immatrikuleeriti 17. septembril 1818 Soome rüütelkonda (Nr.27).

Ta maeti Peterburis Aleksander Nevski kloostri kalmistule.

Ta oli Tartumaal Kaarepere (Kersel), Kudina (Kudding), Jõe (Jägel) ja Vaiatu (Somel) mõisa omanik.


Treptow-Köpenick

Treptow-Köpenick [tʁɛptoː køːpɛnɪk] on Berliini idapoolseim linnarajoon. See loodi 1. jaanuaril 2001 endiste linnaosade Treptow' ja Köpenicki liitmise teel.

Treptow-Köpenicki pindala on 168 km² ja seal elab 30. novembri 2010 seisuga 242 574 inimest, umbes sama palju kui Kielis või Magdeburgis.

Treptow-Köpenick hõlmab 18,9% linna pindalast ja on sellega suurim linnarajoon. Kolmveerandi pindalast katavad metsad, pargid ja veekogud. Suurim järv on Müggelsee.

Läbi linnaosa viib Berliini pikim tänav Adlergestell (pikkus 11,9 km).


Aru mõis (Mihkli)

Aru mõis oli Keblaste kõrvalmõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Mõisa keskus asus Tarva külas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääneranna valda Pärnu maakonnas.

Aru mõis eraldati Karinõmme mõisast 1772. aastal ning 1782 sai see iseseisvaks mõisaks, kuuludes kapten ja maanõunik Karl Thure von Helwigile.

Alates 1881. aastast oli mõis Keblaste mõisa omaniku käes.

Mõisa endistest hoonetest pole midagi järel, säilinud on vaid park.

Maantee ühel küljel on säilinud ka lühike puuderida, mis teeb kaare peahoone kohal. Park on suunaga Veltsa parkmetsa poole. Aru mõisa ees lõpeb ka Veltsast suubuv tammeallee.


Veltsa mõis

Veltsa mõis (saksa keeles Weltz) oli rüütlimõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Pärnu maakonna Lääneranna valda.


Klassifikatsioon

Klassifikatsioon ehk liigitus ehk kategooriate kujundamine on esemete (objektide) rühmitamine teatud ühiste tunnusega süsteemi või üksikuteks klassideks.

Klassifikatsioon põhineb mõtleva olendi tunnetuse (kognitiivsel) võimel tuvastada kogemuse põhjal maailma üksikosade (elementide) ühiseid tunnuseid või sarnasusi, organiseerides üksikosad nende omaduste, tunnuste, sarnasuste või muude üldiste mõõtmistunnuste (universaalsete kriteeriumide) alusel mõttelistesse (abstraktsetesse) rühmadesse (kategooriatesse, klassidesse, tüüpidesse, hulkadesse). Eristada ja mõista on võimalik nii üksikuid (konkreetseid) kui ka mõttelisi esemeid (abstraktseid objekte).

Klassifikatsioon võimaldab lihtsustada maailmast arusaamist. See on vajalik kohanemiseks või muudel praktilistel eesmärkidel. Klassifikatsioon on oluline näiteks õppimiseks, järeldamiseks, otsustamiseks, tuleviku ennustamiseks, mingis keeles kõnelemiseks või muul moel keskkonnaga suhtlemiseks. Klassifitseerimine kui tegevus võib toimuda nii sõnaliselt (verbaalselt) kui ka mittesõnaliselt (mitteverbaalselt).

Klassifikatsiooni loomist peetakse üheks põhilisemaks tunnetuse võimeks, millega tegeletakse eelkõige psühholoogias ja tunnetuslikus keeleteaduses (kognitiivne lingvistika). Bioloogias näiteks süstemaatiline rühmitamine liikide, perekondade, sugukondade jne järgi. Mäenduses näiteks mineraaliterade sorteerimine nende suuruse järgi. Mullateaduses mulla klassifikatsioon.


Võimendi

Võimendi on seade, mis välise energiaallika kulul suurendab signaali võimsust. Võimendi põhiosa on võimendatava signaaliga tüüritav reguleeriv element, mis muudab juurde juhitava energia kulgu võimendi väljundisse vastavalt sisendsignaali muutumisele. Seetõttu järgib võimendi väljundsignaal kujult sisendsignaali, kuid tal on tunduvalt suurema võimsus.


Paelussid

Paelussid ehk tsestoodid (Cestoda; kreeka kestos 'pael') on lameusside hõimkonda kuuluv parasiitsete loomade klass. Suguküpsed paelussid elavad selgroogsete seedetraktis, noorjärgud aga erinevate loomade, eriti lülijalgsete, kehas.


Ahmedabad

Ahmedabad on linn Indias Gujaratis, osariigi suurim linn. Asub Sabarmati jõe kallastel 50 km kaugusel Araabia merest.

Algne kaubalinn tihedate elukvartalite, kitsaste tänavate ja hindu-islami arhitektuuriga moodustab kesklinna. Ida pool on tekstiilivabrikud, vanad tööliste elamud ning kaugemal uued korrusmajadega elurajoonid. Sabarmati läänekaldal on uuemad linnaosad villade ja Gujarati Ülikooliga. Ahmadabadis asub prestiižne õppeasutus Indian Institute of Management Ahmedabad.

Ahmadabad asetseb tasasel maal, ainult vabrikukorstnad ja elektrijaama siluett põhja pool rikuvad horisontaalset linnamaastikku. Linnas on palju islami, hinduistlikku ja džainistlikku arhitektuuri. Paljudest islami ehitistest on vanim Ahmad Shahi mošee 1414. aastast. Osa sellest pärineb hinduistlikust templist, sammastel on hinduistlikud motiivid. Tähelepanuväärsed on ka suur Ahmedabadi reedemošee ja Kankaria järv, mis on populaarne väljasõidukoht. Ahmedabadis on ka Le Corbusier' ja Louis Kahni projekteeritud maju.

Ahmadabad on üks kõige kiiremini kasvavaid linnu Indias.


Alexis Kreutzwald

Alexis Kreutzwald (1845 – 1910 Tallinn) oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeg ja esimene Kadrina jaamaülem.

Alexis Kreutzwald teenis raudteeametnikuna, viimased 19 aastat oli ta halvatud.

Ta abiellus 1871. aastal Amalie Sophie von Huseniga (1847–1931), abielu jäi lastetuks.

Alexis Kreutzwald oli maetud Kopli kalmistule.


Vittorio Monti

Vittorio Monti (6. jaanuar 1868 Napoli – 20. juuni 1922) oli itaalia helilooja ja viiulivirtuoos.

Ta õpetas viiuli- ja mandoliinimängu ning on kirjutanud mandoliinimängu õpiku.

Kirjutas mitu balletti ja operetti. Tema tuntuim teos on "Csárdás".


Augusto Ruschi

Augusto Ruschi (12. detsember 1915 – 3. juuni 1986) oli brasiilia loodusteadlane.

Ta avaldas üle 450 artikli ja 22 raamatut.

Brasiilia Teaduste Akadeemia annab välja Augusto Ruschi medalit.


Tiia Haverinen

Tiia Haverinen (sünninimi Ilmanen; sündinud 21. septembril 1990) on soome näitleja.

Ta mängis sarjas "Varjatud elud" 2007–2008 Sofia Salinit ja sarjas "Kodutänav" 2009–2011 Susanna Blomi.

Ta õppis varem koos Juha Karhu ja Sara Lohinivaga, väljenduskunsti kallakuga Kallio Gümnaasiumis ja pärast seda Vantaas Sotunki Gümnaasiumis, mille lõpetas 2010. aastal. Tema koolikaaslased Juha Karhu ja Sara Lohiviva mängisid sarjas Varjatud elud Oona Kivirantat ja Niko Vainiot.

Samas sarjas Aino Kaukovaarat mängiv Janna Ilmanen on Tiia noorem õde.


Deep Purple

Deep Purple on Inglise heavy metal- ja hard rock'i ansambel, mis alustas tegevust 1968. aastal. Ansamblit peetakse üheks heavy metali ja hard rocki pioneeriks, kuigi ansambli muusikaline lähenemine on aastate jooksul muutunud.

Deep Purple'it on koos Led Zeppelini ja Black Sabbathiga nimetatud Briti hard rocki ja heavy metali 1970. aastate esimese poole pühitsemata kolmainsuseks. 1975. aastal nimetati Deep Purple tänu 1972. aastal Londonis Rainbow Theatre'is antud kontserdile Guinnessi rekordite raamatus maailma kõige valjemaks ansambliks. Kokku on Deep Purple'i plaate maailmas müüdud üle 100 miljoni. 2016. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.


Deep Purple in Rock

"In Rock" on ansambli Deep Purple 1970. aastal ilmunud neljas stuudioalbum.

Võrreldes varasemate albumitega on selle albumi muusika raskema kõlaga heavy metal. Tuntumad lood on "Speed King" ja kümne minuti pikkune progressiivse roki mõjudega "Child in Time".

Albumi kaanepildil on kujutatud Mount Rushmore'ist inspireeritud bändiliikmete skulptuuri.

Suurbritannia albumimüügi edetabelis tõusis "In Rock" 4. kohale.

1995. aastal ilmus albumi mitme lisalooga juubeliväljaanne (25th Anniversary edition).


Southamptoni saar

Southamptoni saar on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Hudsoni lahe sissepääsu juures. Halduslikult kuulub Nunavuti Kivalliqi piirkonda.

Saare pindala on 41 214 km² (veidi väiksem kui Eesti pindala). Ta on pindalalt Kanada 9. ja maailma 34. saar.

Ainuke asula saarel on Coral Harbour ehk Salliit, kus elab 834 inimest (2011. aasta andmed; 2006. aastal 769).

Saarel on East Bay ja Harry Gibbonsi linnukaitsealad.


Banksi saar

Banksi saar (inuktituti Ikahuk) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Idas eraldab seda Victoria saarest Walesi Printsi väin. Pindala 70 028 km². Ta on pindalalt Kanada viies ja maailma 24. saar. Saar on mägine, kõrgus kuni 750 meetrit (teistel andmetel 732 või 610 m). Kuulub Kanadale Loodealade koosseisus. Ainuke püsiasula on Sachs Harbour ehk Ikaahuk või Ikahuak, kus elab umbes 120 inimest.

Saare avastas eurooplastele William Edward Parry 1819/1820 ekspeditsiooni ajal ja nimetas selle inglise loodusteadlase Joseph Banksi järgi.

Saare põhjaosas asub Aulaviki rahvuspark.

Saare põhjarannikul on Mercy laht.


Melville'i saar

Melville'i saar (inglise Melville Island) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikku kuuluvas Perry saarestikus. Saare pindala on 42 149 km². See on pindalalt kaheksas saar Kanadas ja 33. saar maailmas. Melville'i saar kuulub Kanadale ning on jagatud Loodealade ja Nunavuti vahel. Saar on asustamata.

Eurooplaste jaoks avastas saare William Edward Parry 1819–1820 ekspeditsiooni ajal ja nimetas selle inglise loodusteadlase teise Melville'i vikondi Robert Dundase järgi.


Walesi Printsi saar

Walesi Printsi saar (inglise keeles Prince of Wales Island, inuktituti keeles Kingailaq) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus Victoria saare ja Somerseti saare vahel.

Walesi Printsi saare pindala on 33 339 km². Ta on pindalalt Kanada 10. ja maailma 40. saar.

Teda eraldab idas olevast Somerseti saarest Peeli väin, kagus olevast Boothia poolsaarest Franklini väin, läänes olevast Victoria saarest ja loodes olevast Stefanssoni saarest M'Clintocki väin ning põhjas olevatest Byam Martini saarest ja Bathurstist Vikont Melville'i väin. Walesi Printsi saare rannikul on pisisaari, millest suurim on põhjarannikul olev Russell.

Walesi Printsi saar on keskmiselt liigestunud. Loodeosas asub suur Ommanney laht. Tähtsaim neem on saare lõunatipus olev Swinburne'i neem.

Saar on põhiosas tasane, põhja- ja idaservas künklik . Saare kõrgeim tipp asub tema kirdetipus ja on 415 m kõrgune . Saarel asub järvi, millest suurim on Crooked Lake, ja jõgesid.

Saarel valitseb arktiline kliima ja ta on kaetud tundraga.

Halduslikult kuulub Walesi Printsi saar Nunavuti koosseisu. Saar on asustamata.

Saare avastas eurooplastele Francis Leopold McClintock 1851, otsides John Franklini kadunud ekspeditsiooni jälgi. Ta kaardistas koos Sherard Osborne'i ja William Browne'iga saare põhjaosa. Saare lõunaosa kaardistas esimesena Allen Young 1859.


Karbid

Karbid ehk liistaklõpuselised (Bivalvia ehk Pelecypoda ehk Lamellibranchia) on loomade klass limuste hõimkonnast. Karpide klassi kuulub umbes 30 000 liiki, nende seast on tuntumad austrid, jõekarbid, järvekarbid ja merikarbid.


Liivia Laasimer

Liivia-Maria Laasimer ([väidetavalt passijärgsed eesnimed Livia-Maria], aastani 1935 Reinberg, aastatel 1935–1943 Reinomägi; 21. juuni 1918 Tartu – 26. veebruar 1988 Tartu) oli eesti botaanik (geobotaanik) ja taimesüstemaatik, bioloogiadoktor (1965).

Ta lõpetas aastal 1936 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi ja aastal 1941 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna botaanika alal cum laude, aastal 1942 kaitses ta mag sc nat kraadi (mis aastal 1951 kinnitati bioloogiakandidaadi kraadiks). Aastal 1964 kaitses ta bioloogiadoktori kraadi. 1969. aastast Eesti NSV teeneline teadlane

Ta tähtsaim töö oli "Eesti NSV taimkate", mis võttis kokku Eesti taimkatte kaardistamise tulemused ja andis esimesena põhjaliku ülevaate Eesti taimekooslustest ja nende levikust.


Vaguvaallased

Vaguvaallased (Balaenopteridae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi kiusvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 2 perekonda 9 liigiga.


Heeringavaal

Heeringavaal ehk finnvaal (Balaenoptera physalus) on vaguvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline.

Heeringavaal elab maailmameres Arktikast Antarktikani.

Heeringavaal on sinivaala järel isendi suuruselt teine loom. Erakordselt suur, 27,3 m pikkune emasloom tapeti 1925 Lõuna-Shetlandi saarte kandis. Põhjapoolkeral on emaste keskmine pikkus 19,4 ja isaste keskmine pikkus 18,6 m, lõunapoolkeral vastavalt 21 ja 20 m.

Heeringavaal on kosmopoliit. Lõunapoolkeral on ta arvukam kui põhjapoolkeral. Ta armastab jahedat vett: pooluste suunas tungib ta kuni jääväljadeni, aga ekvaatorile ei tule ta tavaliselt talvelgi lähemale kui 30° põhjalaiust või 20° lõunalaiust. Soojades vetes talvitudes heeringavaal peaaegu ei toitu ja kõhnub tugevasti.

Vaikse ookeani põhjaosas leidub vähemalt kaks vaalakarja: Aasia ja Põhja-Ameerika asurkond. Esimene neist talvitub Kollases meres ja Lõuna-Jaapani vetes ning tõuseb suvel Ohhoota mere põhjaosani, Kamtšatkani ja Tšuktši poolsaareni. Teine talvitub Mehhiko Californias, aga suveks liigub Briti Columbia, Alaska ja Aleuutide kaudu Kamtšatkani, Anadõri lahte, Beringi väina ja Tšuktši merre. Need teekonnad on kindlaks tehtud vaalade märgistamise abil. Seni pole teada, kas need karjad omavahel ka kokku puutuvad. Lisaks elab Ida-Hiina meres paikne asurkond, mis põhja poole ei rända.

Kõige suuremaid heeringavaalade asurkondi kohatakse Antarktikas, kus ohtra toidu ja madala temperatuuri tingimustes on välja kujunenud alamliik, kuhu kuuluvad heeringavaalad on keskmiselt meetri võrra pikemad põhjapoolsetest heeringavaaladest.

Toidu koostis oleneb aastaajast ja kohast. Tüüpilised kalad, mida heeringavaal sööb, on heeringas, moiva, tobias ja tursk, aga vähilaadsetest on tavalised hiilgevähid ja vääneljalalised. Kuriilide ja Jaapani kandis leitakse nende magudest hulgaliselt peajalgseid. Kõige rohkem kalmaare on ühes maos leitud 2800 isendit (560 kg), sairasid 4640 isendit (550 kg), heeringaid 2550 isendit (610 kg) ja turski 800 isendit.

Toituvad vaalad liiguvad külitsi, laialt avatud suuga. Saaki neelavad nad suurte portsjonitena. Kalu püüdes teevad nad järske liigutusi, vahel pöörlevad isegi keha pikitelje ümber, kõht ülespidi. See takistab kaladel vaala lõugade vahelt välja lipsata ja võimaldab suud kiiremini sulgeda.

Heeringavaala tiinus kestab keskmiselt 11,5 kuud. Paaritumine toimub üldiselt talvel, ent pole võimatu, et nad paarituvad ka muudel aegadel, sest korraga püütud emaste looted on teinekord üsna erineva suurusega. Antarktikas paarituvad kõik emased vahemikus aprillist augustini, kulminatsiooniga juunis-juulis, kui on südatalv.

Põhjapoolkeral on vastsündinute pikkus 6 m ja mass 1,5 t, lõunapoolkeral aga 5,4 m ja 1,86 t. Suurim loode pärines Antarktikast ja oli 7,29 m pikk, aga väikseim imev noorloom pärines Arktikast ja oli 518 cm pikk.

Vastsündinute ja täiskasvanute kehakuju on sarnane isegi detailides. See laseb oletada, et juba vastsündinutel on head hüdrodünaamilised omadused. Toituvate isendite kiirus on 5–8 km/h, rahulikult liikuvatel 14–17 km/h, hirmutatutel 25–30 km/h, aga sööstuhetkel isegi üle 40 km/h. Seetõttu on heeringavaalad ühed kõige kiirematest vaalalistest.

Harilikult hoiduvad vaalad jääst eemale, aga siiski on täheldatud, et lahvandusse sattunud heeringavaal (nagu põhjavaal või kääbusvaalgi) toetab koonu jääservale ja tõstab kord hingatsi veepinnale, siis jällegi laseb selle paariks minutiks vee alla.

Vaalapüük on muutnud heeringavaala suhteliselt haruldaseks. Ühest heeringavaalast saab Arktikas 6–7 tonni rasva ja 20–23 tonni liha, Antarktikas 9–10 t rasva ja 25–30 t liha. Seda on poole vähem kui sinivaalast saab.


Krai

Krai (vene край 'äär') on haldusüksuse (föderatsiooni subjekti) tüüp Venemaal.

Venemaa koosneb 83 föderatsioonisubjektist (1. järgu haldusüksusest), millest 9 on kraid.

Kraidel on samasugune õiguslik staatus nagu oblastitel.

Ajalooliselt on kraid asunud Venemaa äärealadel.


Östhammari vald

Östhammari vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Uppsala läänis Upplandi maakonnas. Asub Stockholmist põhjas Roslagenis. Valla idapiirile jääb ka osa Märketi saarest, kus on koguni jupike maismaapiiri Soomega.

Suuremad asulad on Östhammar, Västerhaninge, Gimo, Österbybruk, Hargshamn, Öregrund.


Terra sigillata

Terra sigillata on teatud tüüpi keraamika pinnadekoor, selle loomiseks kasutatud tehnika ja ka selle tehnika rakendamise tulemusel sündinud esemete koondnimetus.

Terra sigillata viljelemine sai alguse Vana-Kreekas ja jätkus aastatel 155 eKr–200 pKr Vana-Roomas. Tänapäeval on see vana tehnika taas meelde tuletatud ja uuesti kasutusele võetud.


Raba

Raba ehk kõrgsoo on üksnes sademeist toituv soo, milles ladestub kasvav turbakiht.

Rabale vastandub madalsoo, mille vesi pärineb sademetest ja põhjaveest. Seetõttu kasutatakse madalsoo puhul mõnikord ka terminit minerotroofne soo (vesi on toiterikkam) ja raba puhul ombrotroofne soo (vihmaveest toitumise tõttu on vesi toitevaene). Raba on soo arengu toitevaene (oligotroofne) järk.

Maastik rabas on ühtlane ja vähese kõrguskõikuvusega. Mullastik on väheviljakas, niiske ja seal toimub aeglane lagunemine. See pakub elupaika mõningatele rabaloomadele ja taimeliikidele, kuigi on küllaltki väikse viljakuse ja suure niiskusega. Kuna üleliigne niiskus ei suuda ära auruda, siis maapind jääb vesiseks.

Rabad, mis saavad oma vee ainult sademetest, välistades põhja-, järve- ja liustikuvee, nimetatakse vihmavee tekkelisteks rabadeks. Selliste rabade pinnases on väga vähe toitaineid, mille tõttu on suurel osal taimedel seal raske elutseda, jätkusuutlik kasv toimub ainult mõnedel vähenõudlikel taimeliikidel ning see on ka üldjuhul kidur. Osad taimed toituvad ellujäämiseks putukatest, näiteks pikalehine huulhein (Drosera anglica), ümarlehine huulhein (Drosera rotundifolia) ja vahelmine huulhein (Drosera intermedia).

Raba kummub ümbruse vete tasemest kõrgemale, seetõttu voolavad ojad alati rabast välja. Järsku rabaserva nimetatakse rabarinnaks. Suurtes rabades koguneb vesi rohkeisse pisiveekogudesse (älvestesse ja laugastesse), mis koos mätaste ja rabapeenardega moodustavad rabale iseloomuliku maastiku.

Rabaturba keskmine juurdekasv on 1 mm aastas.


Gävle

Gävle (vanem kirjapilt Gefle) on tiheasustusega paikkond Rootsis Gästriklandis, Gävleborgi lääni ja Gävleborgi valla keskus. Asub Gavleåni (Gävleåni) jõe suudmes.

Gävle on tähtis sadamalinn, raudteede ristumispaik ja tööstuslinn. Tähtsamad tööstusharud on metsa-, toiduainete- ja terasetööstus. Linnas toodetakse Gevalia kohvi, mis on nime saanud Gävle ladinakeelse nime järgi.

Gävle on üks vanemaid Rootsi linnu. Linnaõigused sai 1446.

Ajaloolised ehitised on Püha Kolmainu kirik (1654), raekoda (1780. aastatest) ja Gävle loss (1583). Linnas asub Rootsi Raudteemuuseum.

Linnas tegutseb jäähokiklubi Brynäs IF.


Ela ja lase teistel surra (film)

"Ela ja lase teistel surra" (originaalpealkirjaga "Live and Let Die") on 1973. aasta USA mängufilm, kaheksas James Bondi sarja film. Selles filmis kehastas James Bondi esimest korda Roger Moore.

Süžee põhineb Ian Flemingi romaanil "Ela ja lase teistel surra".


Taga-Baikali krai

Taga-Baikali krai on 1. järgu haldusüksus (krai) Venemaal Lõuna-Siberis. See moodustati 1. märtsil 2008 Tšita oblasti ja Aga Burjaadi autonoomse ringkonna liitmisel. Kuulub alates 2018. aastast Kaug-Ida föderaalringkonda. Piirneb Hiina ja Mongooliaga.

Suuremad linnad on Tšita, Krasnokamensk ja Borzja.

Elanikest 90% on venelased, 6% burjaadid.


Halmstad

Halmstad on tiheasustusega paikkond Rootsis, Hallandi lääni ja Halmstadi valla keskus. Asub Malmö ja Göteborgi vahel Nissani jõe suudmes.

Halmstad sai linnaõigused 1307. aastal.

Halmstadist on pärit Carl Bildt.


Terra sigillata (ravim)

Terra sigillata nime kandsid teatud tüüpi ravimikuulikesed, mida valmistati kaoliinist või Armeenia boolusest ja tarvitati kuni 20. sajandini.


Borås

Borås on tiheasustusega paikkond Rootsis Västra Götalandi läänis, Boråsi valla keskus.

Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf.

Boråsist sai tekstiilitootmise keskus. Esimene tekstiilitehas valmis 1834, juba mõne aasta pärast (1837) oli linnas 148 tekstiilitehast. Aastal 1944 töötas linnas 12 000 inimest 243 tekstiilitehases.

Tänapäeval on linna suurim ettevõte Ericsson.

Boråsist on pärit Ingvar Carlsson.


Timotheus Eberhard von Bock

Timotheus Eberhard von Bock (24. november (13. november vkj) 1787 Tartu – 23. aprill (11. aprill vkj) 1836 Võisiku mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa dissident ja sõjaväelane.

Temast räägib Jaan Krossi 1978. aastal ilmunud romaan "Keisri hull".


Homoloogia

Homoloogia on bioloogias mõiste, mis tähistab struktuurset sarnasust, vastandudes analoogiale kui funktsionaalsele sarnasusele.

Homoloogia mõiste võttis kasutusele Richard Owen, ning see sai aluseks võrdlevale anatoomiale ja taksonoomiale, samuti organismide fülogeneesi rekonstrueerimisele.


Analoogia (bioloogia)

Analoogia on bioloogias mõiste, mis tähistab funktsionaalset sarnasust. Vastandub homoloogiale kui struktuursele sarnasusele.

Näiteks kiili ja nahkhiire tiivad on analoogsed, ent mitte homoloogsed elundid.


Annemarie Moser-Pröll

Annemarie Moser-Pröll (sündinud 27. märtsil 1953 Salzburgis) on endine Austria mäesuusataja. Ta oli 1970. aastatel edukaim naismäesuusataja, kes tuli kuuel korral maailma karikasarja üldvõitjaks.

Moser-Pröll saavutas paremaid tulemusi kiirlaskumises, suurslaalomis ja Alpi kahevõistluses. 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos sai ta kaks hõbemedalit (kiirlaskumine ja suurslaalom) ja viimasel võistlusaastal 1980. aasta taliolümpiamängudel Lake Placidis võitis ta olümpiakulla kiirlaskumises. Maailma karikasarja üldkarika võitis Moser-Pröll kuuel korral, millest viis tulid järjest 1971.–1975. aastani ja kuues 1979. aastal. Ta on saanud kokku 62 maailma karikasarja etapivõitu (36 kiirlaskumises, 16 suurslaalomis, 3 slaalomis ja 7 Alpi kahevõistluses). 2015. aastal ületas selle saavutuse Lindsey Vonn, kes sai 63 etapivõitu.

Maailmameistrivõistlustel on Moser-Pröll tuli neli korda maailmameistriks ja võitnud ühe pronksmedali.

1980. aastal pärast olümpiavõitu lõpetas Moser-Pröll tippsportlaskarjääri ja siirdus ärisse. Tal on Kleinarlis kohvik Weltcup-Cafe Annemarie. Ta on 1974. aastast abielus Herbert Moseriga ja neil on 1982. aastal sündinud tütar Marion.


Autonoomne oblast

Autonoomne oblast (vene автономная область) on 1. järgu haldusüksuse tüüp Venemaal ning endises NSV Liidus ja Nõukogude Venemaal ja endises Jugoslaavias.


Paispool

Paispool ehk drossel (saksa k Drossel ahendusseadis) on induktiivpool voolu piiramiseks, reguleerimiseks või stabiliseerimiseks. Paispoole kasutatakse nii madalsageduslikes kui ka kõrgsageduslikes elektriahelates. Induktiivsuse suurendamiseks on drosselitel magnetmaterjalist südamik: madalatel sagedustel elektrotehnilisest terasest (trafoplekkidest), kõrgematel sagedustel (alates mõnest kilohertsist) üldiselt ferriidist.


Richard Hausmann

Richard Gustav Gotthard Hausmann (10. detsember (vkj 28. november) 1842 Võrus – 19. detsember 1918 Tartus) oli silmapaistev baltisaksa ajaloolane ja arheoloog.

Hausmann sündis Tartust pärit kullassepa Franz Hausmanni ja Amalie Cordesi perekonnas. 1862. aastal asus ta Tartu Ülikool keemiat õppima, kuid esimese semestri järel leidis ta, et tema tõeliseks kutsumuseks on siiski ajalugu, ning pühendus sellele. Tartus õppis ta ajalugu kuni 1868. aastani, pärast seda siirdus Göttingeni, kus õppis Georg Waitzi käe all, tutvudes õigusajalooga ning omandas väga heal tasemel allikakriitilised oskused. Ühe semestri õppis Hausmann ka Viini ülikoolis, kus täiendas end ajaloo abiteaduste alal. 1870. aastal lõpetas ta õpingud magistritööga "Das Ringen der Deutschen und Dänen um den Besitz Estlands bis 1227" ning naasis Tartu Ülikooli õppejõuks. 1880. aastal kaitses ta ka doktoritöö teemal "Studien zur geschichte Königs Stephan v. Polen". Temast sai hea üldajaloo asjatundja.

Tartu Ülikoolis töötas Hausmann kuni 1898. aastani, täites dotsendi, professori ja prorektori ametikohuseid. Lisaks üldajaloole pidas Hausmann ka Baltikumi keskaja, allikaõpetuse ja arheoloogia loenguid. Lisaks sellele oli Hausmann aastatel 1882–1890 Tartu Ülikooli raamatukogu direktor. Ta oli ka üks Õpetatud Eesti Seltsi aktiivsemaid liikmeid.

Hausmann uuris küllaltki erinevaid valdkondi, alustades Liivimaa ajaloo allikate tuvastamisest välisarhiivides ning lõpetades arheoloogiliste kaevamiste teostamisega, uurides eriti rauaaegseid kivikalmeid Lõuna-Eestis ja Põhja-Lätis, saavutades kõikjal oma aja kohta silmapaistvaid saavutusi. Kestvamad saavutused olid tal siiski eestkätt Liivimaa keskaja uurimises, aga ka arheoloogia populariseerimisel; samuti Tartu varasema ehitusajaloo uurimisel, viimases valdkonnas oli ta juhtiv jõud kuni surmani. Tema tugeval allikakriitikal ning põhjalikul arhiivitööl baseeruv uurimistegevus sai eeskujuks paljudele hilisematele baltisaksa ajaloolastele, nii et välja kujunes koguni Hausmanni koolkond, kuhu kuuluvateks võiks lugeda Hermann von Bruiningki, Otto Harnacki, Friedrich Bienemann nooremat, Arnold Feuereisenit, Ernst Seraphimi, Johannes Hallerit, Otto Greiffenhagenit, Leonid Arbusow nooremat ja paljusid teisi.

Eesti rahvusliku ajalooteaduse kujunemise seisukohalt oli Hausmannil emeriitprofessorina 20. sajandi alguses oluline roll eestlastest ajaloohuviliste juhendamisel, kelle seas olid näiteks Martin Lipp, Villem Reiman ja Johan Kõpp.


Ankruketi lõpp on laulu algus

"Ankruketi lõpp on laulu algus" on Ilmar Laabani ainus luulekogu. Raamat ilmus Stockholmis 1946. aastal.


Alert

Alert on asula Kanadas Nunavutis Ellesmere'i saare põhjatipu lähedal. See on maailma põhjapoolseim püsivalt asustatud paik. Alert asub 817 km kaugusel põhjapoolusest. Asula geograafilised koordinaadid on 82°28' N, 62°30' W.

2016. aasta rahvaloenduse andmeil elas seal 62 inimest. Lisaks neile viibivad seal ajutiselt ilmajaama ja Kanada relvajõudude raadiojaama töötajad.

Alertis on lennuväli.


Berend Johann von Bock

Berend Johann von Bock on olnud mitme inimese nimi. Berend Johann von Bock, baltisaksa poliitik, Loodi, Pahuvere ja Vardi mõisnik (1701–1769) Berend Johann von Bock, Päri ja Paeküla mõisnik (1745–1799) Berend Johann von Bock, Päri, Paeküla ja Riidaka mõisnik, eelmise poeg (1782–1863)


Eesti Loodusmuuseum

Eesti Loodusmuuseum on loodusteaduslik muuseum Tallinnas aadressil Lai tänav 29a. Eesti Loodusmuuseum kuulub Kliimaministeeriumi haldusalasse.

Loodusmuuseumi kogudesse kuulub ligi 300 000 museaali, sh 30 000 museaalist koosnev foto- ja videokogu. Kogudes on koha leidnud ligikaudu 90% Eestis esinevatest taime-, mardika-, liblika-, linnu- ja imetajaliikidest. Väga väärtusliku osa kogudest moodustavad tüüpeksemplarid – materjal, mille esmaskirjeldaja on tunnistanud uue taksoni tunnuste kandjaks. Muuseumi bioloogilised kogud on digiteeritud elurikkuse infosüsteemis PlutoF ning geoloogilised kogud maateaduste infosüsteemis SARV.

Muuseumi kogusid kasutatakse nii teadus- kui ka õppetööks kui ka näituste koostamiseks. Loodusmuuseumi kogusid saab kasutada kohapeal, teadustööks on võimalik museaale ka välja laenutada.

Eesti loodusmuuseumi näitused koosnevad püsiekspositsioonist ja ajutistest näitustest. Püsiekspositsioon laiub muuseumi kahel korrusel. Teisel korrusel asuvad mere ja jõgede saal ning geoloogia saal. Kolmandal korrusel on metsasaal ja avastuste ruum. Eksponaatide seas on näiteks tuur Maria – suurim Eestist püütud kala.

Lisaks esitleb loodusmuuseum igal aastal mitut suuremat ja väiksemat ajutist näitust, mille teemad ulatuvad elusatest ämblikest söögi- ja mürgiseente ja mineraalideni. Kevadest sügiseni on ajutised väljapanekud ka loodusmuuseumi sisehoovis.


Rahvusvaheline planeedi Maa aasta

ÜRO Peaassamblee kuulutas 2008. aasta rahvusvaheliseks planeedi Maa aastaks, et parandada avalikkuse teadmisi maateadustest ning aidata ühiskonnal seeläbi jätkusuutlikumalt areneda.


Berend Johann von Bock (1701–1769)

Berend Johann von Bock (12. aprill (vkj 1. aprill) 1701–1769 Võisiku mõis) oli Liivimaa poliitik.

Berend Johann von Bock sündis Loodi mõisniku ja Rootsi ooberstleitnandi Wolmar Johann von Bocki ja vabaproua Anna Helene von Wrangelli pojana.

1742. aastal sai ta Liivimaa maanõunikuks ning hiljem Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Liivimaa ülemkonsistooriumi presidendiks.

Talle kuulusid Loodi, Pahuvere ja Vardi mõis.


Kolmevõistlus (ratsutamine)

Kolmevõistlus on ametlik olümpiaala, millesse kuulub kolm samal hobusel sõidetud osavõistlust: koolisõit – 20×60 meetri suurusel platsil on vaja sooritada 6–8 minutit kestev programm, kus kohtunikud hindavad hobuse allüüre, soorituse täpsust punktisüsteemis 0–10; kross – hobuse võime ületada kiiresti kinniseid maastikutakistusi. Pika võistluse käigus hinnatakse hobuse vastupidavust. Kross on jagatud nelja osasse, mille pikkus ja liikumise tempo on erinevad; takistussõit – koosneb 10–15 mahaaetavast takistusest.

Veterinaararst kontrollib võistluste käigus hobuseid ja veterinaarkontroll on võistluste tähtis osa.

Võistluste lõpptulemus koosneb koolisõidus saadud punktidest, krossis saadud karistuspunktidest ja takistussõidu karistuspunktidest. Krossi osatähtsus on selgelt suurem kui kahel teisel osavõistlusel kokku.

Esimest korda oli kolmevõistlus olümpiamängude kavas 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis. See kestis 5 päeva. Alates 1924. aasta suveolümpiamängudest Pariisis toimuvad võistlused kolmepäevastena: igal päeval üks ala.

Esialgu kehtestati ratsaniku ja kogu tema varustuse miinimumkaaluks 75 kg, sest eeldati, et sõjaväehobused peavad suutma sellise kandamiga liikuda. Vajadusel lisati sadula külge raskusi ja vahetult pärast võistlust kaaluti võistlejad uuesti üle. Enne 1996. aasta suveolümpiamänge Atlantas vähendati piirkaalu 70 kilole, aga 1. jaanuaril 1998 kaotati piirkaal täielikult.


Catalão

Catalão () on linn ja omavalitsusüksus Brasiilias Goiási osariigis. Catalão asub Paranaíba jõe kaldal. Catalão asutati 30. aprillil 1833, linnaks sai Catalão 1859. aastal.


Aveli Abel

Aveli Abel (tuntud kui Vändra Aveli või Vändra-Aveli; sündinud 16. juunil 1988) on eesti endine fotomodell.

Ta võitis 2007. aastal ajakirja FHM Eesti konkursi "FHMi Kaanestaar 2007", kus osales tuhatkond võistlejat. Konkursivõidule järgnes seltskonnaajakirjanduse huvi mitme aasta vältel.


Peioote-uimakaktus

Peioote-uimakaktus ehk peiote-uimakaktus (Lophophora williamsii) on väike asteldeta kaktus, mis on tuntud peamiselt hallutsinogeense toime tõttu.

Esimene peioote-uimakaktuse teaduslik kirjeldus pärineb Fernando Hernándezelt 1628. aastast. 1840. aastal andis Charles Lemaire talle nime Echinocactus williamsii. Pärast seda on taime teaduslikku nimetust korduvalt muudetud.

Eestis on uimakaktuse kasvatamine, omamine ja müümine selle meskaliinisisalduse tõttu keelatud.


Fightstar

Fightstar on neljaliikmeline alternatiivmetali bänd Inglismaalt Londonist. Bänd tuli kokku 2003. aasta lõpus. Nad on lindistanud ja välja andnud kaks albumit, "Grand Unification" ja "One Day Son, This Will All Be Yours" ning EP "They Liked You Better When You Were Dead".


Volapük

Volapük on tehiskeel, mille lõi 1879–1880 Johann Martin Schleyer. Tänapäeval on maailmas umbes 20–30 volapüki kõnelejat.

Volapük kaotas populaarsust universaalkeelena 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul palju lihtsamatele ja lihtsamini õpitavatele keeltele nagu esperanto ja latino sine flexione.

Volapüki liikumise juht on tuntud kui cifal (inglise sõnast chief 'pealik') ja ta omab otsustusõigust keele grammatika ja sõnavara küsimustes.

Eesti keeles ilmus volapüki grammatika 1885. aastal Ado Grenzsteini tõlkes.

Olemas on ka volapükikeelne Vikipeedia.


Philipp Willigerod

Philipp Willigerod (ka Philipp Willigerode ja Johann Conrad Philipp Willigerode; 15. juuni 1779 – 1. aprill 1848) oli Eesti pedagoog ja ajaloolane.

Ta sündis Göttingenis hõbe- ja kullassepa pojana. Ta lõpetas Göttingenis gümnaasiumi. 1798. aastast õppis Göttingeni Ülikoolis filoloogiat professor Christian Gottlob Heyne juures ja ka teoloogiat. Teoloogiakandidaadi eksami sooritas ta Hannoveris.

1804. aastal tuli ta Eestisse koduõpetajaks. Õiendanuna Tartu Ülikoolis ülemõpetaja paberid, asus 1806. aastast tööle Tallinna Kubermangugümnaasiumisse, kus 1806.–1814. aastani oli ajaloo ja geograafia õpetaja, aastast 1814 ka vanade keelte ülemõpetaja. 1837. aastast läks vanaduspensionile, jätkates siiski tööd tütarlastekoolis.

Ta on läinud Eesti historiograafiasse oma raamatu "Geschichte Ehstland vom ersten Bekanntwerden desselben bis auf unsere Zeiten" ("Eestimaa ajalugu selle esmasest teatavakssaamisest kuni meie aegadeni"), kus eelnenutest erineval kombel käsitleb eestlaste ajalugu, arvestades rahvuspiiri – Eestimaa ja põhjapoolne osa Liivimaast. Raamat ilmus kahes trükis – 1814 ja 1830 – ning oli menukas. Sulev Vahtre peab uut käsitluslaadi seotuks sellega, et ta abikaasa vanavanaisa oli olnud toosama Ignatsi Jaak, kes koos oma õpetaja Bengt Gottfried Forseliuse eestvõttel Rootsi kuningale oma haridust demonstreerimas käis.


James Bourne

James Elliot Bourne (sündinud 13. septembril 1983 Southendis Essexis Suurbritannias) on briti pop-punk-bändi Son Of Dork laulja ja kitarrist.

Son Of Dork moodustati pärast Bustedi laialiminekut 2005. aastal.


Jim Morrison

James Douglas Morrison (esinejanimega Jim Morrison; 8. detsember 1943 Melbourne (Florida) – 3. juuli 1971 Pariis) oli Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja ja luuletaja.

Jim Morrison sai tuntuks eelkõige ansambli The Doors lauljana. Metsiku iseloomu ja esinemisstiili tõttu on kriitikud ja poolehoidjad teda pidanud üheks kõige ikoonilisemaks, karismaatilisemaks ja teedrajavamaks solistiks rokkmuusika ajaloos. Ajakirja Rolling Stone edetabelis "100 parimat lauljat läbi ajaloo" on Jim Morrison 47. kohal. Kuulsamaid laule: "Light My Fire", "Break On Through (to the Other Side)", "L.A. Woman".

Jim Morrison kirjutas ka mitu luuleraamatut.

Jim Morrison suri Pariisis, arvatavasti narkootikumide üledoosi tõttu. Lahangut ei teostatud ja surma tegelik põhjus on siiani teadmata. Ta maeti Père-Lachaise'i kalmistule. Kuna ta suri 27-aastaselt, siis kuulub ta kurikuulsasse 27 Klubisse.


Aveli

Aveli on eesti naisenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 122 Aveli-nimelist inimest.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aveli 126 naisel. Aveli oli levikult 684. naisenimi.


Aasta lind (täpsustus)

Aasta lind on lind, keda valitakse mõnedes riikides mingi projekti raames, et pöörata tähelepanu nii sellele liigile kui ka lindudega seotud probleemidele laiemalt. Tavaliselt tegeleb sellega kohalik ornitoloogiaühing või keskkonnakaitsega tegelev organisatsioon.

Armeenia aasta lind. Valitakse alates 2009 Aserbaidžaani aasta lind. 2006 – Stepi-händpart (Oxyura leucocephala) Belgia aasta lind. 2005 – Jäälind (Alcedo atthis) Eesti aasta lind. Valitakse alates 1995 Gruusia aasta lind. 2004 – Kaeluskotkas (Gyps fulvus) 2005 – Käharpelikan (Pelecanus crispus) Hispaania aasta lind. Horvaatia aasta lind. Valitakse alates 2016 2016 – Kaldapääsuke (Riparia riparia) 2019 – Põldvutt (Coturnix coturnix) 2021 - Suitsupääsuke (Hirundo rustica) Kasahstani aasta lind. 2010 – Musträstas (Turdus merula) 2015 – Sirpnokk (Ibidorhyncha struthersii) Kõrgõzstani aasta lind. 2015 – Teder (Lyrurus tetrix) 2017 – Valge-toonekurg (Ciconia ciconia) 2019 – Väiketrapp (Tetrax tetrax) 2020 – Purpur-sabatihane (Leptopoecile sophiae) 2021 – Habekotkas (Gypaetus barbatus) Luksemburgi aasta lind. Valitakse alates 2000 Lõuna-Aafrika Vabariigi aasta lind. Valitakse alates 2007 Läti aasta lind. Valitakse alates 1996 Namiibia aasta lind. 2016 – Voltpea-raisakotkas (Aegypius tracheliotus) 2017 – Kilg-merikotkas (Haliaeetus vocifer) Norra aasta lind. Valitakse alates 1992 Portugali aasta lind Saksamaa aasta lind. Valitakse alates 1971 Slovakkia aasta lind. 2009 – Hakk (Corvus monedula) 2010 – Kiivitaja (Vanellus vanellus) 2011 – Jäälind (Alcedo atthis) 2012 – Mesilasenäpp (Merops apiaster) 2013 – Räästapääsuke (Delichon urbica) 2015 – Koduvarblane (Passer domesticus) Soome aasta lind. Valitakse alates 2000 2018 – Punapea-vart (Aythya ferina) Šveitsi aasta lind. Valitakse alates 2001 Tšehhi aasta lind. Valitakse alates 1992 Ukraina aasta lind Ungari aasta lind 2009 – Punajalg-pistrik (Falco vespertinus) ja Künnivares (Corvus frugilegus) 2019 – karkjalg (Himantopus himantopus) Usbekistani aasta lind Uus-Meremaa aasta lind. Valitakse alates 2005 Valgevene aasta lind. Valitakse alates 2000 Venemaa aasta lind. Valitakse alates 1996


Tauno Kangro

Tauno Kangro (sündinud 25. mail 1966 Tallinnas) on eesti skulptor.

Ta elab Laitses ja töötab Tallinna vanalinnas.

Kangro leiab inspiratsiooni Skandinaavia mütoloogiast, loomadest, inimestest ja religioonist. Materjalina kasutab Kangro kivi ja pronksi. Tema skulptuurid on saanud mitme Eesti paiga sümboliks. Kangro töid leidub Saksamaa, Taani, Prantsusmaa, Rootsi ja Soome linnaväljakutel ning kogudes.

Ta kuulus aastatel 2006–2012 Keskerakonda.


Montagu saar

Montagu saar on asustamata saar Weddelli meres, Lõuna-Sandwichi saarestiku suurim saar. Saare pindala on umbes 110 km².

Esimese inimesena nägi saart James Cook 1775. aastal. Saar on saanud nime John Montagu järgi.


Bellingshauseni saar

Bellingshauseni saar on Lõuna-Sandwichi saartest üks lõunapoolsemaid ja kuulub Lõuna-Thule saartegruppi. Selle avastas Fabian Gottlieb von Bellingshausen, kelle järgi on saarele ka nimi antud.


Emma-Leena Koger

Emma-Leena Koger (sündinud 5. veebruaril 1993) on eesti võistlustantsija.

Ta alustas kooliteed 2000. aastal Audentese erakoolis, kus ta õppis seitsmenda klassi lõpuni. Alates kaheksandast klassist õppis ta Gustav Adolfi Gümnaasiumis, mille lõpetas 2012. aastal.

Koger hakkas tantsimisega tegelema õe eeskujul, enne seda õppis ta tennist. Kuna tantsimine hakkas aina rohkem ja rohkem aega nõudma, loobus ta tennisest. Pärast algust tantsuklubis Polonez, kus ta õppis Maia ja Ryszard Sondowiczi käe all, läks ta üle Eduard Korotini tantsuklubisse Kreedo Dance, kus tantsib siiani.

Emma-Leena Koger ja Konstantin Gorodilov valiti 2006. aastal parimaks võistlustantsupaariks ning nende treener Eduard Korotin tunnistati parimaks treeneriks.

Emma-Leena isa on ehitusfirma Koger & Partnerid omanik Andres Koger.


Billy the Kid

William Henry McCarty (hüüdnimega Billy the Kid; 23. november 1859 New York – 14. juuli 1881) oli kurikuulus 19. sajandi USA lindprii ning püstolikangelane.

McCarty sai tuntuks osalemisega Lincolni maakonna sõjas.

Ta oli 175 cm pikk, siledate põskedega ja siniste silmadega.

McCarty tapeti 21-aastaselt Lincolni maakonna šerifi Pat Garretti poolt.

Billy the Kidi kujutati sageli 20. sajandi vesternides.


Eesti Kaitsealade Liit

MTÜ Eesti Kaitsealade Liit (lühend EKAL) oli aastatel 1991–2005 tegutsenud mittetulundusühing, mille sekretariaat asus Viitnal ja hiljem Palmses.


Soomustatud auto

Soomustatud auto on auto, mille kere on tugevdatud soomuskaitse omadustega materjalide või detailidega.


Virtsu vasallilinnus

Virtsu vasallilinnus oli linnus Saare-Lääne piiskopkonnas Virtsus. Nüüdisajal jäävad linnuse varemed Lääneranna valda Pärnu maakonnas.

Kantsi funktsiooniks oli kaitsta selle juures asunud sadamakohta.


MTÜ Loodusaeg

MTÜ Loodusaeg on eesti mittetulundusühing, mis asutati 2005. aastal. Ühingu põhitegevuseks on elektroonilise ajakirja Loodusaeg väljaandmine, millega jätkatakse MTÜ Eesti Kaitsealade Liit alustatud tegevust.

Ühingut juhib Teet Koitjärv.


Tönnis Johann von Bellingshausen

Tönnis Johann von Bellingshausen (26. juuni (vkj 16. juuni) 1634 – 30. november (vkj 20. november) 1695 Pada mõis) oli Eestimaa päritolu Rootsi sõjaväelane ja rüütelkonnategelane.

Tönnis Johann von Bellingshausen sündis Pilkuse mõisniku Hermann von Bellingshauseni ja Pada mõisa pärija Margarethe von Löwenwolde pojana.

Bellingshausen teenis Rootsi armees, kus sai ooberstleitnandi auastme.

1690–1691 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik.

Talle kuulus Pada mõis.

Tönnis Johann von Bellingshausen maeti Tallinna toomkirikusse.


Valemivihik

Valemivihik on vihik, mille sisekaantele ja mõnedele sisulehtedele on trükitud õppeaine valemid ja reeglid.

Valemivihikuid toodab Realister OÜ, mis on välja kasvanud õpilasfirmast 4Poega.


Guangdongi Raadio

Guangdongi Raadio (广东电台; Guăngdōng Diàntái) on raadiojaam Hiinas Guangdongis, mis levitab saateid sagedusel 91,3 MHz.


Toomas Neuman

Toomas Neuman (sündinud 22. aprillil 1953 Raplas) on eesti rakubioloog. Uurinud inimese neuraalsete tüvirakkude loomust ja nende kasutamist kliinilises meditsiinis. Tegeleb transkriptsiooni proteoomikaga ja süsteemibioloogiaga.

Keskhariduse omandas Tallinna 4. Keskkoolis. 1976 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.

Doktoritöö kaitses 1983. aastal Moskva Arengubioloogia Instituudis. Selle teemaks oli "Tsükliliste nukleotiidide roll morfogeneetiliste potentsiaalide realiseerumisel kanade varases embrüogeneesis".

Alates 2005. aastast oli Tallinna Tehnikaülikooli geenitehnoloogia õppetooli erakorraline dotsent. Hiljem asus täiskohaga töötama juhtivteadurina Protobios OÜs.


Samniidid

Samniidid olid umbri-oski rühma kuuluvad itali hõimud, kes elasid Apenniini poolsaare kesk- ja lõunaosa mägialadel. Samnium alistati roomlaste poolt III sajandil e.m.a. Aastal 88. e.m.a. said samniidid nagu kõik itaalikud Rooma kodanikuõigused.


Nepeani saar

Nepean on asustamata saar Vaikses ookeanis Norfolki saare lähedal.

Pindala umbes 100 hektarit. Saar on madal, kõrgus kuni 30 meetrit.


Yumbilla

Yumbilla on kõrguselt kolmas juga maailmas. Juga asub Peruus Amazonase piirkonnas Bongará provintsis Cuispese ringkonnas.

Juga avastati 2007. aasta juunis. Joa kõrgus on 895,4 meetrit ning see koosneb neljast voolust.


Artturi Heikki Virkkunen

Artturi Heikki Virkkunen (19. oktoober 1864 Karunki – 17. november 1924 Espoo) oli moodsa Turu ülikooli esimene rektor ja Soome ajaloo professor.

Doktoriväitekiri valmis tal 1896. aastal läänemeresoome rahvaste ajaloost nende iseseisvusajal kuni 12. sajandi lõpuni. Töö mõjutas tugevalt eesti rahva ajaloo uurimist. Ta viibis kirjutamise ajal 1890. aastate algul Tartus ja kasutas ülikooli ning Õpetatud Eesti Seltsi raamatukogusid, puutus kokku nimekate tollaste eesti teadlastega nagu arheoloog Richard Hausmann ja keeleteadlane Leo Meyer.


Soomustransportöör

Soomustransportöör (Armored Personnel Carrier – APC) ehk sotra on kergelt soomustatud, ratastel või roomikul liikuv, isikkoosseisu transpordiks või relvasüsteemi kandmiseks valmistatud universaalkerega ja maastikuläbimisvõimega soomuk.


Risoom

Risoom on taimede harunev või harunemata, horisontaalse, vertikaalse või tõusva suunaga, mitmeaastane, maa-alune võsu.

Risoomi ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine. Varuained kogunevad risoomi varreosasse. Taim levib risoomil asuvatest pungadest arenevate harude kaudu ja paljuneb pungadest arenevate maapealsete võsude ehk rametidega. Pungad võivad paikneda risoomil nii kogu ulatuses kui ka vaid sõlmekohtades.

Risoomi kui varre muudendit eristab juurest see, et risoomil esinevad taandarenenud soomusekujulised lehed ja tipus on pung, juure tipus on juurekübar. Küll võivad risoomil tekkida lisajuured. Lisajuured võivad kinnituda risoomile kogu risoomi ulatuses (aediiris) või sõlmekohtades (orashein).

Tavaliselt risoom vanemas osas sureb ja kõduneb, nooremas osas kasvab ja haruneb. Seega võib üksik risoom elada väga kaua, näiteks paljudel rohttaimedel kümneid või koguni sadu aastaid.

Ühest seemnest kasvanud risoom moodustab klooni ehk geneti. Elusa risoomiosa kaudu ühenduses olevate võsude kogum on kännis.


Nosferatu

"Nosferatu" (originaalpealkirjaga "Nosferatu, eine Symphonie des Grauens") on 1922. aasta Saksamaa õudustummfilm.

Omajagu stseene filmiti Orava linnuses toonases Tšehhoslovakkias.


Hradčany

Hradčany on Praha linnaosa, mis ümbritseb Tšehhi kuningate residentsiks olnud Praha linnust.

Hradčany asub Vltava vasakul kaldal. Hradčanys asuvad Loreto väljak, mitu kirikut, muuseumi ja kunstigaleriid.

Praha lossi hakati rajama 9. sajandil. See on 570 meetrit pikk ja 130 meetrit lai. Väidetavalt on see maailma suurim loss.

Hradčany pindala on 1,51 km². 1. märtsi 2001 seisuga oli seal 212 maja, kus elas kokku 2313 inimest.

Hradčany oli eraldi omavalitsusüksus kuni aastani 1784, mil kõik neli Praha asumit kuulutati ühtseks linnaks. Ülejäänud kolm asumit olid Malá Strana, Staré Město ja Nové Město. Omavalitsuse sai aastal 1320 lossikrahvi Hynek Berka von Dubá ajal ning ta oli vanuselt kolmas omavalitsus Staré Město ja Malá Strana järel. 1598 andis Rudolf II talle kuningliku linna õigused.

Hradčanys Černíni palees asub tänapäeval Tšehhi välisministeerium.


Imre Sooäär

Imre Sooäär (sündinud 13. märtsil 1969 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, endine Riigikogu liige.


Wolfram von Eschenbach

Wolfram von Eschenbach (umbes 1170 – umbes 1220) oli saksa rüütel ja luuletaja, keda peetakse oma aja suurimaks eepiliseks luuletajaks. Minnesingerina kirjutas ta ka lüürilist luulet.

Tema elust on vähe teada. Ajaloolistes dokumentides pole teda mainitud, ainukesed vihjed on tema teostes. Ta kirjutas idafrangi murdes ja ühes kohas kirjutab wir Beier ('meie, baierlased'). Selle ja veel mitme vihje järgi peetakse tema sünnikohaks Baieri idaosas Ansbachi lähedal asuvat Wolframs-Eschenbachi linna.

Von Eschenbachi peateos on eepos "Parzival", mis tugineb Chrétien de Troyes' värssjutustusele "Li Contes del Graal".


Bilawal Bhutto Zardari

Bilawal Bhutto Zardari (urdu keeles بلاول بھٹو زرداری; sündinud 21. septembril 1988) on Pakistani poliitik. Alates 30. detsembrist 2007 on ta üks kahest Pakistani Rahvapartei esimehest.

Alates 27. aprillist 2022 on ta Pakistani välisminister.


In Our Reach

In Our Reach on meloodilise hardcore'i ja skatepungi mõjutustega Eesti ansambel, mis loodi 2005. aasta kevadel Pärnus.

Bändi lüürika on tugevalt sotsiaalkriitilise sõnumiga ja vasakpoolselt meelestatud. 2008. aasta alguses läks bänd (ajutiselt) lahku.

In Our Reach on mänginud nii sise- kui ka välikontsertidel peaaegu kõikides Eesti linnades, kus hoolitakse alternatiivkultuurist. In Our Reach on osalenud mitmel noortebändide konkursil ning võitnud kolmanda koha 2006. aasta protestilaulude konkursil.


Lauseliige

Lauseliige on lause moodustaja süntaktiline funktsioon lauses.

Lauseliikme määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist, grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist.

Praktikas osutub ainult grammatilistest tunnustest lähtumine siiski natuke keeruliseks, sest üks või teine tunnus võib mingite asjaolude tõttu puududa, näiteks öeldisverb võib mitte ühilduda alusega lihtsalt sellepärast, et ta on kaudses kõneviisis, nt Poisid lugevat. Seetõttu võetakse enamasti appi ka sisuline tunnus. See on võimalik sellepärast, et tüüpjuhtudel on olemas vastavus süntaktilise ja semantilise funktsiooni vahel.


Zaire

Zaire (prantsuse Zaïre) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi nimi aastatel 1971–1997. Zaire on provints Angolas.


Rain Rosimannus

Rain Rosimannus (sündinud 9. novembril 1968 Raplas) on Eesti ettevõtja, sotsioloog ja endine poliitik.

Rosimannuse tegevust on otseselt seostatud Eesti Reformierakonna eduga. Ajaleht Äripäev nimetas teda 2014. aastal Eesti elu kõige enam mõjutanud isikuks.


Jalaväe lahingumasin

Jalaväe lahingumasin (infantry fighting vehicle, IFV; боевая машина пехоты, БМП) on soomustatud lahingumasin, mis on mõeldud isikkoosseisu toimetamiseks lahinguväljale ja neile seal otsese tuletoetuse pakkumiseks.

OSCE defineerib ühtlasi lahingusoomuki kui soomustatud lahingumasina, mis võimaldab sõduritel soomuskatte alt anda tuld vastase pihta ja millel on vähemalt 20 mm kaliibriga kahur ning vahel ka tankitõrjesüsteem.


Muanda

Muanda on linn Kongo DV-s Kesk-Kongo provintsis. Asub Atlandi ookeani kaldal Kongo jõe suudmes.

Linnast 8 km loode pool asub Banana sadam.

Linna haldusala hõlmab 4265 km², seal elab 74 400 inimest (2004).


Hallvaal

Hallvaal (Eschrichtius robustus) on hallvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline.

Hallvaalad elavad Vaikse ookeani põhjaosas ja Tšuktši meres. Hallvaalad jagunevad kaheks suureks populatsiooniks: üks populatsioon elab Ameerika ranniku lähedal ja teine Aasia ranniku lähedal. Kunagi oli ka kolmas populatsioon Atlandi ookeani põhjaosas, kuid see hävis 17. sajandil vaalapüügi tõttu.

Hallvaalade keha on pruunikashall ning sel leidub parasiitide tekitatud arme.

Hallvaalad võivad kasvada 16 meetri pikkuseks ja kaaluda kuni 36 tonni. Eluiga küündib 50–60 aastani.

Nad toituvad valdavalt bentose vähkidest.

Hallvaalade ainukesed looduslikud vaenlased on mõõkvaalad.

Tänu vaalapüügikeelule on Ameerika populatsioon kasvanud ligi 30 000 isendini, samas kui Aasia populatsioonis on hinnanguliselt 100 isendit.


Lambert Mende Omalanga

Lambert Mende Omalanga (sündinud 1952) on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, Kongo Demokraatliku Vabariigi sideminister Antoine Gizenga valitsuses alates veebruarist 2007.

Varem on ta olnud senati liige, asepeaminister ja transpordiminister.

Ta on erakonna Convention des Congolais Unis (CCU) rahvuslik president.


Taktikaline veoauto

Taktikaline veoauto on hea maastikuläbivusega veoauto, mis on valmistatud või kohandatud militaarülesannete täitmiseks.


Jean-Baptiste Tati Loutard

Jean-Baptiste Tati Loutard (15. detsember 1938 – 4. juuli 2009) oli Kongo Vabariigi kirjanik ja poliitik.

Aastatel 1961–1966 õppis ta Prantsusmaal Bordeaux's prantsuse keelt ja kirjandust. Kongosse tagasi tulnuna õpetas ta kirjandust Brazzaville'i ülikoolis.

1975. aastast on ta tegev poliitikas. Ta on olnud Kongo kõrghariduse minister ning kultuuri, kunsti- ja turismiminister. 1997. aastast kuni surmani oli ta Kongo süsivesinike minister.

Ta kirjutas prantsuse keeles. Esimesed luulekogud "Poèmes de la Mer" ja "Les Racines congolaises" ilmusid aastal 1968.


Salomon Banamuhere Baliene

Salomon Banamuhere Baliene on Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik, Kongo Demokraatliku Vabariigi energiaminister alates 18. novembrist 2005.

Kuulub Joseph Kabila erakonda Rahva Partei Ülesehituse ja Demokraatia Eest (PPRD).

Banamuhere Baliene


Krupjee

Krupjee on kasiino töötaja, kes võtab vastu mängijate panused, maksab välja võidud ehk viib mängulaudadel läbi hasartmänge. USA's (ka mujal) nimetatakse kaardilauas töötavat krupjeed diileriks kuid see ei pruugi alati nii olla. Näiteks crapsi lauas (täringumäng) töötavat krupjeed kutsutakse samuti diileriks.


Darius Kasparaitis

Darius Kasparaitis (sündinud 16. oktoobril 1972 Elektrėnais) on leedu päritolu endine jäähokimängija. Tal on Venemaa ja USA kodakondsus ning ta kuulus Venemaa jäähokikoondisse. Kasparaitis oli agressiivse füüsilise mängustiili poolest tuntud kaitsemängija.

Tal on kuldmedal 1992. aasta taliolümpiamängudelt (SRÜ jäähokikoondises), hõbemedal 1998. aasta taliolümpiamängudelt (Venemaa) ja pronksmedal 2002. aasta olümpiamängudelt.

14-aastaselt siirdus Kasparaitis Venemaale, et treenida Aleksei Nikiforovi käe all. Aastast 1988 mängis ta Moskva Dinamos ning tuli selle koosseisus 1992 liiga meistriks. Alates 1992. aastast mängis ta NHL-is (klubides New York Islanders, Pittsburgh Penguins, Colorado Avalanche ja New York Rangers. NHL mängijate streigi ajal 2004–2005 mängis ta Kaasani meeskonnas AK Bars. Karjääri lõpetas ta 2009. aastal Venemaa klubis SKA Sankt-Peterburg.


Eesti hagijas

Eesti hagijas (inglise Estonian hound, prantsuse Chien Courant d'Estonie, soome eestinajokoira, vene эстонская гончая) on ainus Eestis aretatud koeratõug. Jänese-, rebase- ja ilvesejaht eesti hagijaga pakub jahimehele esteetilist naudingut, sest koeral on kõlav ja meloodiline hääl. Tõug on hävimisohus, sest väikese populatsiooni tõttu on peaaegu kõik viimastel aastatel sündinud kutsikad omavahel sugulased. Eesti hagijas on Eesti Kennelliidu vapiloom.


Vihmauss

Vihmauss (Lumbricus) on väheharjasusside perekond vihmauslaste sugukonnast. Perekonnas on umbes 700 liiki, Eestis on esindatud 3.

Vihmauss tajub valgust kogu keha pinnaga.

Vihmaussidel on suletud vereringe. Veresoontes ringlev punane veri annab neile roosaka värvuse.

Vihmaussid tulevad maapinnale ainult öösiti, päeval pärast vihmasadu.

Vihmaussid toituvad peamiselt lagunevatest taimeosadest.

Nad on hermafrodiitsed, nende järglased arenevad limaainest kookonis.

Vihmaussid mängivad tähtsat rolli mullaviljakuse säilitamisel.

Vihmauss surub edasiliikumisel oma esiosa nagu kiilu mullaosakeste vahele. Seejärel tekib tema kehas lihaste kokkutõmbe tõttu laiem koht ning vihmauss tõmbab tagumise kehapoole järele.

Vihmausside liikumine segab ja kobestab mulda.

Vihmauss veab maapinnalt oma käikudesse kuivanud ja poolkõdunenud taimelehti ning rohukõrsi. Need on talle toiduks. Nad on pimedad.


Introduktsioon

introduktsioon ehk sissejuhatus introduktsioon ehk eelmäng muusikas introduktsioon, looma- või taimeliigi (või liigist väiksema üksuse) toomine alale, kus seda varem ei olnud introduktsioon, vaimuliku ametisseseadmine


Harilik vihmauss

Harilik vihmauss (Lumbricus terrestris) on Euroopa suurim vihmauss, kelle algne levila oli Euroopa. Nüüdseks on ta inimese introduktsiooni teel saanud kosmopoliitseks liigiks. Mõnes maakera osas peetakse teda kahjulikuks võõrliigiks, kuna ta on välja tõrjunud kohalikud vihmaussiliigid.

Täiskasvanud isendid võivad kasvada 20–25 cm pikkuseks, erandjuhul ka kuni 30 cm.

Nad tegutsevad kuni 3 meetri sügavuses pinnases (huumusekihis), harva kuni 6 m.

Harilikul vihmaussil on tähtis roll mulla vee- ja gaasirežiimi moodustamisel ja tasakaalustamisel.


Jaapani hiidkrabi

Jaapani hiidkrabi (Macrocheira kaempferi) on suurimate isenditega lülijalgseliik tänapäeval.

Tema jalgade siruulatus võib küündida üle 4 meetri, keha kõrgus on kuni 37 cm ja kaal umbes 20 kg. Hiidkrabi elab Jaapani lähedal Vaikse ookeani põhjas, umbes 300–400 meetri sügavusel. Hiidkrabi toiduks on surnud loomad ja vähid. Tema elueaks arvatakse kuni 100 aastat.

Kuna tegemist on üsna iidse krabiliigiga, peetakse teda elavaks fossiiliks. Praegu on ta hiidkrabi perekonna (Macrocheira) ainus liik, kuid mitmed kinnitamata uurimused väidavad ka teiste fossiilide (liikide) olemasolu.


Rahvusvaheline kartuliaasta

Rahvusvaheline kartuliaasta oli 2008. aasta, mis oli ÜRO poolt kuulutatud kartuli kui peamise toidukultuuri auks. Kartul mängib suurt rolli paljude rahvaste toitumises ja tulevikuski võib aidata näljahäda vastu võidelda.

Aasta programmis olid näitused, õppeprogrammid, filmid, kirjutised jms.


Orlan

Orlan, kodanikunimega Mireille Suzanne Francette Porte (sündinud 30. mail 1947 Saint-Étienne'is) on prantsuse naiskunstnik, kes kasutas väidetavalt esimese kunstnikuna kunstilisel eesmärgil plastikakirurgiat. Peale kehakunsti on ta tegev videokunsti ja performance'i alal.

Ta tegutseb ja elab Los Angeleses, New Yorgis ja Pariisis.


Häbe

Häbe (vulva, pudendum femininum) on naise või tüdruku välissuguelundid. Häbe koosneb häbemekingust, suurtest häbememokkadest, väikestest häbememokkadest ja kõdistist. Häbemekingul ja suurtel häbememokkadel kasvavad alates puberteedist häbemekarvad.


Häbemekink

Häbemekink (naiste puhul ka veenusekink; ladina keeles mons pubis, mons veneris) on paljudel imetajatel väline emassuguelund. Häbemekink on nahast, sidekoest ning rasvkoest koosnev väike kõrgend (padjand) naise häbemeliiduse eesosa peal, mis moodustub häbememokkade liitumiskohas. Mõnikord räägitakse ka mehe, samuti loomade häbemekingust. Meestel ei ole häbemekink tavaliselt nii selgepiiriline kui naistel. Häbemekingu suurus oleneb keharasva üldisest tasemest. Tavaliselt on häbemekingu paksus 2...3 cm.


Suured häbememokad

Suured häbememokad (labia majora pudendi) on naisel ja teistel emastel esikloomalistel välissuguelundite (häbe) hulka kuuluvad käärulised piklikud nahavoldid – paarilised elundid, mis ulatuvad lahklihani ning katavad paadikujulise moodustisena täielikult või osaliselt kõdistit, kusiti ava ja tupeesikut. Nad vastavad mehe munandikotile.

Suurtest häbememokkadest sissepoole jäävad väikesed häbememokad. Kui naine seisab või tal on jalad koos, siis suured häbememokad katavad nende vahele jäävad elundid osaliselt või täielikult.

Suured häbememokad sisaldavad rasvpadjandit ning korgaskehasid, mis seksuaalse erutuse korral täituvad verega ning põhjustavad suurte häbememokkade kõvastumise, suurenemise ning tumenemise või punaseks muutumise. Samuti on seal silelihaste kiht, mis meenutab munandikoti tunica dartos't, ning rasu- ja higinäärmed ja veresooned (sealhulgas veenipõimikud) ning närvid.

Neid varustab verega arteria pudenda externa profunda ja innerveerivad rami perineales nervi cutanei femoris posterioris.

Suured häbememokad on pealtpoolt kaetud pigmenteerunud nahaga ning täiskasvanud naisel (alates puberteedist) looduslikus olekus väljastpoolt osaliselt häbemekarvadega. Seestpoolt on nahk limaskestataoline – sile ja läikiv. Tavaliselt on suurte häbememokkade värvus sarnane ülejäänud naha värvusega, kuid esineb ka märgatavat erinevust. Limaskestataoline siseosa on sageli roosa, võib aga olla ka pruun.

Suured häbememokad on pehmed ja elastsed. Need omadused on olulised sünnituse juures. Nahk sarnaneb käärulisuse poolest mehe munandikoti nahaga.

Suurte häbememokkade vahel on häbemepilu. Nende ülemine ühinemiskoht on eesmine mokkadenide ja tagumine ühinemiskoht on tagumine mokkadenide. Õigupoolest nad tagant ei ühine, vaid jäävad paralleelselt kulgema, kuni nad kaovad. Ülaltpoolt on suured häbememokad paksemad.

Suurte ja väikeste häbememokkade vahel on sulci interlabiales.


Kairouan

Kairouan on islami püha linn Tuneesias, Kairouani kubernerkonna halduskeskus.

Oma vanalinna, turgude, mošeede ning teiste sakraalehitistega on Kairouan alates 1988 UNESCO maailmapärandi nimistus.

Linna asutasid araablased 670. aastal. Aghlabiidide dünastia valitsusajal sai linnast Magribi halduskeskus.

Kairouan on nimetatud Põhja-Aafrika Mekaks.


Täismoone

Süstemaatikas käsitletakse täismoondega putukaid ülemseltsis Endopterygota, kuhu kuuluvad näiteks liblikalised, kahetiivalised, mardikalised.


Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskond

Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskond oli Tartu Ülikooli teaduskond, mis tegeles bioloogia, geograafia ja geoloogia õpetamisega ning rahvusvahelise teadustööga. 1. jaanuaril 2008. aastal liideti teaduskond loodus- ja tehnoloogiateaduskonnaga.

Teaduskonna dekanaat asus Tartus aadressil Vanemuise 46. Botaanika ja ökoloogia instituut asub aadressil Lai 2, Botaanikaaed aadressil Lai 38/40 ja molekulaar- ja rakubioloogia instituut aadressil Riia 23.


Trohhofoor

Trohhofoor ehk trohhosfäär ehk pärgvastne on mõnede meres elavate loomarühmade vastne, mis on varustatud paljude ripsmetega.

Ripsmete abil on trohhofoor võimeline kiiresti liikuma ja tekitama veekeerise, mis aitab neil kontrollida oma liikumissuunda ning püüda toitu.

Trohhofoor esineb kummarloomadel, limustel, rõngussidel, kida- ja konuvaklatel. Kõik need rühmad kuuluvad ülemhõimkonda Lophotrochozoa. Usutakse, et trohhofoor esines nende rühmade esivanema elutsüklis.

Enamasti on trohhofoorid planktonitoidulised.


Kombitsakaare

Lofofoor kujutab endast ripsmeliste kombitsatega ringi, mis ümbritseb suud, tavaliselt on see küll hobuserauakujuline või kaarjas.

Lofofooridega organisme on traditsiooniliselt peetud monofüleetiliseks rühmaks, kuid praegused uuringud kinnitavad, et need rühmad on seotud ka limuste ja rõngusside hõimkondadega, mis üheskoos moodustavad ülemhõimkonna Lophotrochozoa.


Peeter Tarvel

Peeter Tarvel (kuni 1935 Peeter Treiberg; 11. juuli 1894 Koduvere (hiljem Metsiku) – 19. oktoober 1953 Omsk) oli eesti ajaloolane.

Ta võttis osa Akadeemilise Ajaloo Seltsi asutamisest ning oli kuni 1928. aastani Ajaloolise Ajakirja abitoimetaja, hiljem peatoimetaja. 1931. aastal sai temast Tartu Ülikooli üldajaloo professori kohusetäitja, 1936 korraline professor. Oli I, II ja V Riigikogu liige.


Lindanisa (ring)

Lindanisa oli eestlastest õpilaste põrandaalune ring, kus pahempoolsus oli seotud rahvuslusega - toetati nii Estonia teatri kui eesti keele kursuste korraldamist Johannes Aaviku juures. Ring tegutses Tallinnas enne Esimest maailmasõda.


Lahetaguse mõis

Lahetaguse mõis (saksa keeles Lahhetagge) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Saaremaa valda Saare maakonnas.

Mõisa keskus asus Lahetagusel.


Breviaar

Breviaar (ladina keeles breviarium) on roomakatoliku kiriku palveraamat, mis sisaldab tunnipalvuste tekste. Breviaaripalve on roomakatoliku vaimulikele kohustuslik.

Palvuse põhilised osad on hümn, psalmid, pühakirjalugemine ja erinevad palved.

Breviaari- ehk tunnipalve on eri variantides kasutusel ka anglikaani ja luteri kirikus.


Esmassuused

Esmassuused ehk algsuused (Protostomia; kreeka keeles 'suu kõigepealt') on pärishulkraksete ülempõhikonda kahekülgsete põhikonda kuuluv loomade alampõhikond.

Samasse põhikonda kuulub teinegi suur loomarühm teissuused, millesse arvatakse muuhulgas selgroogsed. Kõige selgem vahe alg- ja teissuuste vahel seisneb varajase lootelise arengu eripäras, nimelt päraku moodustumises. Kahekülgsetel moodustub embrüo ühele küljele blastopooriks nimetatav sälk, mis süveneb ja muutub arhenteroniks, söögitoru arengu esimeseks astmeks. Teissuustel muutub esialgne sälk pärakuks, aga söögitoru uuristub lõpuks läbi kogu embrüo ja moodustab selle teise otsa teise avause, millest saab suu. Sellest pärinebki teissuuste nimi, et suu tekib teises järgus. Algsuused nimetati niimoodi sellepärast, et arvati, et blastopoor moodustab kõigepealt suu ja pärak moodustub hiljem, kui söögitoru läbi embrüo uuristub. Kuid hilisem uuring näitas, et algsuustel söögitoru ei uuristugi läbi embrüo. Selle asemel painduvad blastopoori servad kaheksakujuliselt kokku ning ühe ava asemele tekib niimoodi kaks, mis hiljem arenevadki suuks ja pärakuks.

Erinev on ka algsuuste loote lõigustumine, mis tavaliselt on spiraalne (teissuustel radiaalne). Samuti areneb esmassuuste skelett keha pinnal, teisuustel aga keha sees sidekoest.

Algsuustel on suhteliselt levinud parasitism. Enamik hulkrakseid parasiite kuulub alamate usside hulka. Neid leidub mitmes teiseski algsuuste klassis, kuigi vähelüliste hõimkonnas näiteks mitte.

Paljudes algsuuste rühmades esineb trohhofoori-tüüpi vastne.


Teissuused

Teissuused (Deuterostomia) on loomade takson – alampõhikond.

Koos esmassuustega ja mõnede väiksemate hõimkondadega moodustavad nad kahekülgsete rühma, kuhu kuulub enamik bilateraalsümmeetriaga ja kolme lootelehega loomi.

Kõige selgem vahe teissuuste ja esmassuuste vahel seisneb varajase lootelise arengu eripäras. Teissuuste arengus saab karikloote ehk gastrula blastopoorist üldjuhul pärak; esmassuuste arengus jääb blastopoor aga suuks.

Erinev on ka teissuuste loote lõigustumine, mis tavaliselt on radiaalne (esmassuustel spiraalne). Samuti areneb teissuuste skelett keha sees sidekoest, esmassuustel aga keha pinnal.

Kui esmassuustel oli sageli trohhofoori-tüüpi vastne, siis teissuustel ei esine seda kunagi.


Pilguse mõis

Pilguse mõis (saksa keeles Hoheneichen) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Saaremaa valda Saare maakonnas.


Lahkliha

Lahkliha ehk perineum (ladina keeles perineum) on inimesel päraku ja välissuguelundite vaheline piirkond. Mehel on see päraku ja munandikoti vaheline piirkond, naisel päraku ja tupe ning suurte häbememokkade (tagumise mokkadenideme) vaheline piirkond. Mõnikord määratletakse lahkliha ka päraku ja kusiti vahelise piirkonnana.

Naise lahkliha on enamasti karvadeta, kuid mõnel naisel ulatuvad sinna häbemekarvad.

Peale rikkalikult innerveeritud tundliku naha koosneb lahkliha peamiselt lihastest, mis kuuluvad vaagnapõhjalihaste hulka. Lahkliha lihased jaotuvad pärakupiirkonna lihasteks ja urogenitaalpiirkonna lihasteks.

Innervatsioon hargneb nervus pudendus'i kaudu.

Puute puhul tõmbub musculus sphincter ani externus reflektoorselt kokku (anaalrefleks).


Installatsioon

Installatsioon on pidulik vaimuliku ametisseseadmise rituaal katoliku kirikus. Installatsioon on igasuguste teniliste seadmete, masinate ja torustike statsionaarne paigaldus. Installatsioon on kunsti liik. Installatsioon ehk installeerimine ehk installimine on arvutisse tarkvara paigaldamine. Installatsioon on tööd mida tehakse elektrijuhtmestiku ja seadmete statsionaarsel paigaldamisel.


Colin Clive

Colin Glenn Clive-Greig (20. jaanuar 1900 Saint Malo, Prantsusmaa – 25. juuni 1937 Hollywood, California, Ameerika Ühendriigid) oli Briti teatri- ja filminäitleja, tuntud eriti dr Henry Frankensteini osatäitjana filmides "Frankenstein" (1931) ja "Frankensteini pruut" ("Bride of Frankenstein"; 1935).


Meritähed

Meritähed ehk asteroiidid (Asteroidea) on okasnahksete hõimkonda kuuluvad tähte (enamasti viieharulist) meenutavad organismid.

Meritähtede keha on dorsoventraalselt lamendunud ja ehitusplaanilt on nad radiaalsümmeetrilised, enamasti viiekiirelised. Arvatakse, et meritähtede eellane oli bilateraalne organism.

Enamik meritähti elab meredes. Ainus vähesoolasemat vett taluv liik, kes elab ka Läänemeres, on verev meritäht (Asterias rubens).

Meritähed on bentilised, kes suudavad aeglaselt põhja mööda liikuda. Kulgemiselunditena talitlevad neil hiljuse- ehk ambulakraaljalakesed, viimased aitavad ka toitumisel.

Enamik meritähti on röövloomad, nad söövad näiteks limuseid ja vähke.

Meritähed on lahksoolised organismid, nende vastsestaadiumis esineb tavaliselt ka sessiilne ehk substraadile kinnitunud elujärk.

Meritähtedel on väga suur regeneratsioonivõime.


Hermann von Keyserling

Krahv Hermann Alexander von Keyserling (20. juuli 1880 Kõnnu mõis – 26. aprill 1946 Innsbruck) oli baltisaksa filosoof.

Tegeles loodusfilosoofia ja kultuurifilosoofiaga. Sai laialt tuntuks "Ühe filosoofi reisipäevikuga" (Das Reisetagebuch eines Philosophen). Oli tugevalt mõjutatud Jakob von Uexkülli vaateist. Toetudes Wilhelm Dilthey ja Friedrich Nietzsche ideedele taotles luua Euroopa-väliseid kultuure mõtestavat antropoloogiat.


Florida väin

Florida väin ehk Florida väinad (inglise keeles Straits of Florida) on väin Põhja-Ameerika kaguosas Florida Keysi saarestiku ja Kuuba saare vahel. Väin ühendab Mehhiko lahte Atlandi ookeaniga. Väina pikkus on 650 km, laius 80 km ja keskmine sügavus 150 m. Väinast saab alguse Florida hoovus, mis on Golfi hoovuse algus.

Nafta ja maagaasi kaevandamise õigused on jagatud Ameerika Ühendriikide ja Kuuba vahel 1977. aasta lepingu alusel.


Tuudur Vettik

Tuudur Vettik (Theodor/Feodor Fabian) (4. jaanuar 1898 Pudivere, Vao vald, Virumaa – 20. mai 1982 Tallinn) oli eesti helilooja, koorijuht ja pedagoog.

Ta õppis aastatel 1919–1926 Tallinna Konservatooriumis viiulit, kompositsiooni ja muusikapedagoogikat, milles sai diplomi (August Topmani klass).

Paljudele oma koori- ja soololauludele kirjutas ta ise ka sõnad. Segakoorilaul "Su Põhjamaa päikese kullast", mis autori poolt oli mõeldud hümniks (sõnad Markus Univer), on alates 1938. aastast korduvalt kõlanud laulupidudel, ka 1969 ja 1980 autori juhatusel. Viimati 2007 noortelaulupeol Ilmapuu.

1950. aastal ta arreteeriti ja ta viibis mitmes vangilaagris.

1956. aastal ta vabanes ja asus tööle Tallinna Riiklikus Konservatooriumis koorijuhtimise õppejõuna. Tema õpilased olid näiteks Ants Üleoja ja Roland Laasmäe. T. Vettik on kirjutanud rohkesti artikleid, arvustusi ja õpikuid, sealhulgas "Koorijuhi käsiraamatu" (1965).

Vettik oli laulupeo üldjuht aastatel 1933, 1938, 1947, 1960, 1969 ja ka 1980, kui Vettikul oli vanust juba üle 80 eluaasta. Samal aastal pälvis ta ka Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse.


Frankensteini pruut

"Frankensteini pruut" (originaalpealkirjaga "Bride of Frankenstein", esialgse pealkirjaga "The Return of Frankenstein") on 1935. aasta USA õudusfilm.

Ajakiri Time valis selle üheks aegade parimaks filmiks.


Madutähed

Madutähed ehk ofiuroidid (Ophiuroidea) on okasnahksete hõimkonda kuuluvad mere-elulised loomad, kes on suguluses meritähtedega. Tänapäeval teatakse umbes 1500 liiki madutähti.

Tavaliselt elavad nad sügaval merepõhjas, üle 500 m. Madutähed on bentilised, roomates mööda merepõhja.

Nende keha koosneb tsentraalsest kettast ja sellest väljuvatest kiiresti liikuvatest kiirtest (tavaliselt viis). Nii ketas kui kiired on kaetud okkaliste kilpidega. Kiirte pikkuseks võib suurimatel madutähtedel olla kuni 60 cm.

Madutähtedel puudub pärak ja soolestik, mida asendab üksnes magu. Eritatavad ained väljutatakse hingamispaunade ehk bursade kaudu, viimaste kaudu toimub ka nende hingamine. Madutähed toituvad hiljuse- ehk ambulakraaljalakeste abil. Nende toiduks on enamasti plankton ja detriit, vähem on röövtoidulise eluviisiga vorme.

Madutähed on lahksugulised.

Neil on suur regeneratsioonivõime.


Mihkel Lüdig

Mihkel Lüdig (9. mai 1880 Vaskrääma, Reiu vald – 7. mai 1958 Vändra) oli eesti helilooja, koorijuht ja organist, üks konservatooriumi asutajaid.

Mihkel Lüdig sündis teise lapsena peres, kus hiljem oli kokku 18 last. Ta mängis kodus ehitatud orelil juba 5-aastaselt ja 16-aastaselt oli Pärnus organist. Muusikahariduse omandas Lüdig Peterburis, õppides seal orelit, kompositsiooni ja klaverit. Kooli lõpetas Lüdig 1904. aastal. Orelit õppis Lüdig ka varem, astudes juba 16-aastaselt Moskva konservatooriumi oreliklassi.

1908. aastal korraldas ta Peterburis esimese eesti heliteostest koosneva sümfooniakontserdi. Ka hiljem oli ta paljude muusikaliste suurürituste korraldaja (sh VII üldlaulupidu 1910, Endla teatri avamine 1911) ja üks laulupidude traditsiooni taastajaid pärast I maailmasõda 1923.

Aastatel 1918–1924 töötas ta Kaarli kiriku organistina, oli ka 1917. aastal moodustatud Eesti esimese jalaväepolgu muusikakomando ülem (kapellmeister). Kõige olulisemaks kujunes siiski Tallinna Kõrgema Muusikakooli asutamine 1919. aastal. Neli esimest aastat oli Lüdig kooli direktor ja lühemat aega oreliõppejõud.

1925–1928 elas Lüdig Argentinas, lootes leida Buenos Aireses rakendust organistina. Alustada tuli siiski kõigest restoranipianistina. Hiljem asutas Argentinas eesti seltsi ja juhatas sealset saksa meeskoori. 1929–1932 õpetas Lüdig Tallinnas orelimängu, oli Kaarli kiriku organist ja Tallinna Reaalkooli muusikaõpetaja. Seejärel kolis ta Pärnusse ning asus juhatama Endla seltsi koore. 1934. aastast surmani elas ja töötas Lüdig Vändras.

Lüdig tegeles ka heliloominguga. Tema tuntuimaks teoseks on koorilaul "Koit" (sõnad Friedrich Kuhlbars), mis esmalt kanti ette autori juhatusel 1923. aasta laulupeol ning mida tänapäeval esitatakse iga üldlaulupeo algul pärast hümni, laulu viimaste taktide ("... taevasse tõusku me lootuse loit") ajal süüdatakse peotuli.

Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 1939.


Raikküla mõis

Raikküla mõis (saksa keeles Rayküll) oli rüütlimõis Harjumaal Rapla kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Rapla valda Rapla maakonnas.


Mündi mõis

Mündi mõis (saksa keeles Müntenhof) oli rüütlimõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Paide linna.

Mõisa keskus asus Mündi külas.


Mürsiinelised

Mürsiinelised (Myrsinaceae) on umbes 35 perekonda ja 1000 liiki hõlmav taimesugukond, mis kuulub kanarbikulaadsete (Ericales) seltsi.

APG III süsteem (2009) arvas mürsiinelised nurmenukuliste alamsugukonnaks.


Pidula mõis

Pidula mõis (saksa keeles Piddul) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Mõisa keskus asus Pidula külas.


Frankensteini poeg

"Frankensteini poeg" (originaalpealkirjaga "Son of Frankenstein") on 1939. aasta USA õudusfilm.


Frankensteini vaim

"Frankensteini vaim" (originaalpealkirjaga "The Ghost of Frankenstein") on 1942. aasta USA õudusfilm.


Oscar Peterson

Oscar Emmanuel Peterson (15. august 1925 Montréal, Québeci provints, Kanada – 23. detsember 2007 Mississauga, Ontario provints, Kanada) oli kanada džässpianist ja -helilooja.

Oscar Peterson on välja andnud üle 200 heliplaadi ning võitnud seitse Grammy auhinda ja palju väiksemaid auhindu.

Ta on teinud koostööd selliste suurkujudega nagu Ella Fitzgerald, Louis Armstrong, Stéphane Grappelli, Count Basie, Dizzy Gillespie, Coleman Hawkins, Ben Webster jpt.

Kuulus USA džässikriitik Scott Yanow on nimetanud Oscar Petersoni kõigi aegade üheks parimaks pianistiks.


Frankenstein kohtub Huntmehega

"Frankenstein kohtub Huntmehega" (originaalpealkirjaga "Frankenstein Meets the Wolf Man") on 1943. aasta USA õudusfilm.


Frankensteini maja

"Frankensteini maja" (originaalpealkirjaga "House of Frankenstein") on 1944. aasta USA õudusfilm.


Dracula

"Dracula" on iiri kirjaniku Bram Stokeri 1897. aastal ilmunud romaan.

Bram Stokeri kõige kuulsam teos oli gooti stiilis kirjutatud "Dracula", mille esimene väljaanne ilmus 26. mail 1897. aastal. Raamat on struktureeritud kirjade sarjana, päeviku sissekannete ja ajalehe artiklitena. Bram Stokeril oli paar nädalat enne raamatu väljaandmist plaan panna pealkirjaks "The Un-Dead", kuid see plaan ei saanud teoks.


James Horner

James Roy Horner (14. august 1953 Los Angeles, California – 22. juuni 2015 California) oli Ameerika orkestri- ja filmimuusika helilooja.


Publius Cornelius Scipio Aemilianus

Publius Cornelius Scipio Aemilianus Africanus Semantius (ka Scipio noorem; 185–129 eKr) oli Rooma väejuht ja poliitik, kes juhtis Kartaago vallutamist Kolmandas Puunia sõjas. Konservatiivsete senaatorite ühe juhina oli ta Tiberius Gracchuse äge vastane. 142. aastal oli ta tsensor, 133 eKr alistas Numantia. Kreeka keele ja kultuuri hiilgava tundjana soosis Scipio selle levikut Roomas.


Kalevipoeg (täpsustus)

"Kalevipoeg" on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi koostatud Eesti rahvuseepos.

Kalevipoeg on ka sama eepose peategelane.