Lembi Mets

Lembi Mets (aastani 1979 Lembi Selberg; sündinud 11. juunil 1958 Tallinnas) on eesti tšellist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1975 tšelloerialal Tallinna Muusikakeskkooli (õpetajaks Laine Leichter) ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Ivo Juuli, Toomas Velmeti ja Peeter Paemurru klassis) ning aastal 2005 magistriõppes Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia interpretatsioonipedagoogika erialal (tööga "Tšelloõpetuse algusest Tallinnas", juhendajad Peeter Paemurru ja Urve Lippus). Ta on täiendanud end eraviisiliselt Moskvas Ivan Monighetti ja Armen Georgiani juures.

Ta töötas aastatel 1981–1987 tšelloõpetajana Tallinna Lastemuusikakoolis, aastast 1984 tšelloõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja aastast 1993 ühtlasi Nõmme Muusikakoolis. Tema õpilasteks on olnud Vahur Luhtsalu, Levi-Danel Mägila, Aike Sõõro ja Kaia Tambi.

Ta on mänginud aastast 2000 Estonia orkestris. Ta on esinenud solistina ja mitmes kammeransamblis. Ta on avaldanud ajakirjades muusikaartikleid ja kontserdiarvustusi.


Hermann Alexander Neppert

Hermann Alexander Neppert (10. aprill/22. aprill 1874 Laiuse – 9. oktoober 1944 Gniewkowo Inowrocławi lähedal) oli Eesti ja Saksa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1892–1896 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli (ja ühtlasi koduõpetajaks) ta aastal 1898 Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses Burchard Sielmanni juures. Ordineeriti 7. mail/12. mail 1899 õpetajaks.

Pärast ordineerimist oli ta Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1899–1900 oli ta Maarja-Magdaleena koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1900–1901 vikareeris ta Tartu Maarja kogudust; aastatel 1900–1901 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1913 oli ta Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1913–1918 oli ta Tartu linnas vikaarvaimulikuks, vanglavaimulikuks ja usuõpetajaks, aastatel 1918–1919 töötas ta Tartus õpetajana.

Aastatel 1919–1920 oli ta vaimulikuks Hannoveri Naatsareti kirikus. Aastatel 1920–1933 oli ta vaimulikuks Steimbkes (asub Nienburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal), aastatel 1933–1943 elas ta emeeritusena Berliinis, kuid aastatel 1943–1944 teenis ta vaimulikuna Argenaus (praegu Gniewkowo, on Inowrocławi lähedal, Inowrocławi maakonnas, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Poolas), kus ta ka suri.


Morna (Õnne 13)

Morna on fiktiivne Eesti väikelinn, kus toimub suurem osa Eesti teleseriaali "Õnne 13" tegevusest ning elab ja töötab enamik selle põhitegelastest.

Sarja idee autor ja esimene stsenarist Astrid Reinla kujundas Morna linna näo suuresti Elva-sarnaseks.

Päriselus asuvad võttepaigad enamjaolt Tallinna aedlinnades – Nõmmel, Hiiul, Rahumäel jm.


Maanaised

"Maanaised" on Eesti skulptori Mare Mikofi 1974. aastal valminud skulptuurigrupp. Realistlik skulptuur kujutab kaht maanaist, kellest vanem istub pingil ja noorem seisab.

Algselt näituse "Inimene ja põld" jaoks kipsist valmistatud skulptuur valati kultuuriministeeriumi algatusel 1978. aastal pronksi.

Tartu Kunstimuuseumi näitusemaja 25. aastapäeva puhul paigaldati see 28. augustil 2013 Raekoja platsil asuva näitusemaja ette ning on seal tänini eksponeeritud.

Sarnaselt Tartu skulptuuridega "Suudlevad tudengid" ja "Isa ja poeg" on ka see kahefiguuriline.

Mare Mikofi teostest on Tartu avalikus ruumis eksponeeritud ka skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks.


Kai Visnapuu

Kai Visnapuu (aastani 1982 Kai Selberg; sündinud 7. juunil 1961 Tallinnas) on eesti harfimängija.

Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Zvenislava Sillamaa õpilasena).

Aastast 1979 on ta mänginud Vanemuise orkestris.


Zvenislava Sillamaa

Zvenislava Sillamaa (aastani 1956 Zvenislava Dobrjanska; 17. juuli 1932 Lviv – 20. aprill 2006 Tallinn) oli Eesti harfimängija.

Ta lõpetas aastal 1949 Lvivi Muusikakooli ja aastal 1954 konservatooriumi (Viktoria Poltareva klassis), ta täiendas end Moskvas Kira Saradževa juures.

Ta töötas aastatel 1951–1954 Lvivi ooperi- ja balletiteatris, aastatel 1957–1987 ERSO-s ja 1964–1984 ka Estonias.

Ta oli aastatel 1964–1968 õpetaja Tallinna Muusikakoolis, aastatel 1969–1977 ja 1979–1985 oli ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis õppejõud ning aastatel 1972–1979 ja 1987–1995 oli ta Tallinna Muusikakeskkoolis pedagoog. Tema õpilased on olnud Eda Peäske, Kai Visnapuu ja Leelet Reimann.

Ta on esinenud solistina ning tema helisalvestisi on Eesti Raadios ja kogumikplaatidel.

Zvenislava Sillamaa suri 20. aprillil 2006 Tallinnas ja ta maeti 13. mail 2006 Liiva kalmistule.


Kaasav eelarvemenetlus

Kaasav eelarvemenetlus ehk kaasav eelarve koostamine on kodanikuvõimu arutlus- ja otsustusprotsess, üks osalusdemokraatia avaldumisvorme. Kaasavas eelarvemenetluses otsustavad kindla piirkonna elanikud, kuidas kasutada (kulutada) osa omavalitsuse või muu institutsiooni eelarvest. Eelarve kulude poole arutelul osalemine võimaldab kodanikel avalikke kulutusi leida, arutada ja tähtsuse järjekorda seada ning annab neile võimu teha rahakulutuse kohta otsustusi. Kui eelarve kulude arutellu kaasamist võetakse tõsiselt ja see toetub vastastikusele usaldusele, võidavad sellest nii kohalik omavalitsus kui ka kodanikud. Mõnel juhtumil on kaasav eelarvemenetlus tõstnud isegi inimeste maksukuulekust.

Kaheksa Brasiilia omavalitsuse juhtumiuuring näitas, et sageli on tulemuseks õiglasem kulujaotus, valitsemise suurem läbipaistvus ja vastutusvõimelisus, samuti kasvab avalikkuse osalus valitsemises (eriti marginaliseeritud rühmade ja vaeste seas) ning areneb demokraatlik kodanikuühiskond. Kaasava eelarve kaudu ei saa lahendada laiaulatuslikke probleeme nagu riiklikul tasemel tööpuudus, kuid see parandab kohaliku omavalitsuse pakutavaid teenuseid nagu tervishoid, kommunaalteenused ja üldharidus.

Maailmas alustas kaasava eelarve kasutamist esimesena Porto Alegre linn Brasiilias 1989. aastal. Ehkki praeguseks kasutab seda juba üle 1500 omavalitsuse üle maailma, on kaasav eelarve tänini levinuim just Ladina-Ameerikas. Indias propageerib Aam Aadmi Partei kaasava eelarve (swaraj) juurutamist riigi kui terviku tasandil.


Klaus von Rautenfeld

Klaus von Rautenfeld (Klaus Berens von Rautenfeld) (5/18. aprill 1909 Tartu – 5. veebruar 1982 München) oli Liivimaalt pärit Saksa filmioperaator.


Moslemi Vennaskond

Moslemi Vennaskond on Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikides tegutsev islami fundamentalistlik rühmitus, mille rajas 1928. aastal Egiptuses Ḩasan al-Bannā panislamistliku, heategevust ja poliitilist aktivismi siduva organisatsioonina.

Ajalooliselt on see vastustanud kolonialismi ja toetanud ühiskondlikke muudatusi (nt Egiptuse 1952. aasta revolutsiooni), kuid selle lõppeesmärk on islamistliku riigikorra rajamine ning islamimaade ühendamine Kalifaadiks, mis ulatub Hispaaniast Indoneesiani. Moslemi Vennaskonda on süüdistatud terroritegevuses, mistõttu katkestas USA diplomaatilised suhted organisatsiooniga kuni selle võimuletulekuni Egiptuses 2012. aastal.

Araabia sõjaväelistes diktatuurides nagu Egiptus ja Süüria oli vennaskond 20. sajandil enamasti surutud põranda alla, üks väheseid erandeid oli võimuletulek Sudaani 1989. aasta riigipöördes. Araabia kevade revolutsioonidega on see saanud legaalseks poliitiliseks jõuks ning omandanud mõnel pool massiliikumise iseloomu. 2012. aastal võitis Egiptuses presidendivalimised vennaskonna kandidaat Muḩammad Mursī. Ehkki vennaskonna õpetus on sunniitlik, toetab selle tegevust ka šiiitlik Iraan. Vennaskonna fundamentalistlikule poliitikale on järgnenud ka vastulööke, näiteks toimus 2013. aastal Egiptuses sõjaväeline riigipööre, millega president Mursī kukutati.

Vennaskonna toetajaid leidub ka paljude teiste riikide islamistlike poliitikute seas. Näiteks on vennaskonda toetavate seisukohtadega silma paistnud Türgi peaminister Recep Tayyip Erdoğan.


Limes

Hadrianuse vall – Limes Britannicus Antoniuse vall – Šotimaal Limes Germanicus Limes Arabicus Limes Tripolitanus – tänapäeva Liibüas Limes Alutanus Limes Transalutanus Limes Moesiae – Ida-Rumeenias ja Moldaavias


Petteri Koponen

Petteri Johannes Koponen (sündinud 13. aprillil 1988 Helsingis) on soome korvpallur.

Koponen on 194 cm pikk ja kaalub 88 kg. Ta valiti 2007. aasta NBA drafti 30. valikuna Philadelphia 76ersi meeskonda.


Galápagos

"Galápagos" on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Kurt Vonneguti üheteistkümnes romaan.

Teose põhiküsimuseks on inimaju väärtus (pigem väärtusetus) evolutsioonilisest vaatevinklist. Raamatu pealkiri tähistab ühelt poolt Galápagose saari, millel on loos oluline koht, ja teisalt on see austusavaldus Charles Darwinile, kelle teoorial põhineb Vonneguti romaan. Romaan ilmus esimest korda 1985. aastal, eesti keeles aga Tiina Randuse tõlkes 2005. aastal.


Mahlamäe (Elva)

Mahlamäe on Elva linna elamurajoon, mis jääb erinevalt ülejäänud linnast Elva jõe paremkaldale. Mahlamäe on aedlinn, kus asuvad peamiselt ühe-kahekorruselised elamud. Piirkonnas tegutseb Mahlamäe Selts. Eesti Looduskaitse Selts ja Elva linnavalitsus püüavad kujundada elamurajooni kõrvale ka parkmetsa, kus on metsapealinna ürituste raames korraldatud istutustalguid.


Printsipaat

Printsipaat on Vana-Rooma keisririigi periood 1. sajandist eKr – 3. sajandini, mis eelnes dominaadile.

Terminid "printsipaat" ja "dominaat" on tuletatud tiitlitest princeps ja dominus ning väljendavad keisri seisundit. Keisririigi perioodide kohta kasutatakse termineid "varane keisririik" ja "hilisantiik". Kui printsipaati on peetud "liberaalseks monarhiaks", siis dominaadi perioodi on peetud absoluutseks monarhiaks.


Pretoriaanid

Pretoriaanid (ladina keeles Praetoriani) olid Rooma keisri ihukaitseväelased. Keiser Augustus moodustas 2. aastal eKr 9 pretoriaanide kohorti, mida käsutasid kaks pretoriaanide prefekti (praefecti praetorio). 3 kohorti paiknes Roomas ja 6 mujal Itaalia linnades. 23. aastal koondas prefekt Seianus kõik pretoriaanid Rooma ja majutas nad kasarmuisse (Castra Praetoria). Pretoriaanid sekkusid tihti võimuvõitlusse ja aitasid võimule keisreid. 312. aastal saatis keiser Constantinus Suur need väeosad laiali.


Pulheim

Pulheim on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Rhein-Erfti kreisis. Piirneb idas Kölniga.

Linnaõigused sai 1981. aastal.

Pulheim jaguneb 12 linnaosaks.

Elanike arv 2012. aasta lõpus oli 53 100.


Põrgupõhja uus Vanapagan (film)

"Põrgupõhja uus Vanapagan" on 1964. aastal linastunud film, mille režissöörid on Grigori Kromanov ja Jüri Müür. Film põhineb A. H. Tammsaare romaanil "Põrgupõhja uus Vanapagan".

Film osales 1964. aastal Balti liiduvabariikide, Valgevene ja Moldaavia filmifestivalil, kus pälvis peaauhinna Suur Merevaik.


Streets of London (laul)

"Streets of London" ('Londoni tänavad') on inglise laulja ja laulukirjutaja Ralph McTelli laul. Lindistatud juba aastal 1969 albumi "Spiral Starcaise" jaoks, ilmus see Suurbritannias singlina alles aastal 1974.

Inspiratsiooni selle laulu jaoks sai ta ajast, mil ta rändas ja esines tänavamuusikuna mööda Euroopat, eriti Pariisis ja Londonis. Enda läbielatu ja kogetu vormis ta laulu tekstiks, kus kirjeldas lühikestes portreedes suurlinna inimesi, kes on ühiskonnas elurataste vahele jäänud: kodutuid, kerjuseid, üksikuid. Autoril olid sügavad kahtlused selle deprimeeriva sisu ja karakteriga laulu suhtes, seepärast ei kasutanud ta seda oma debüütalbumil. Tänu produtsent Gus Dudgeoni julgustusele leidis see lugu aga koha teisel albumil, "Spiral Starcaise". Loost sai suur hitt ning see jõudis briti edetabelites teisele kohale.

Originaalversiooni kôrval võib leida ka palju muid selle laulu esitusi. Nii näiteks on sellest loost oma kaverid sisse laulnud Cliff Richard, Blackmore's Night, Mary Hopkins, Roger Whittaker ja paljud teised.


Väikesaar (Narva jõgi)

Väikesaar ehk Väike saar on saar Narva jões Narva linna juures Sutthoffi linnaosas. Saare pikkus on 555 m, suurim laius 140 m, pindala u 5,5 ha.

18. sajandi alguses koostatud Rootsi kaardil on selle saare nimi Schnellenholm.

1845. aasta kaardil on selle saare nimi vene keeles Остр. Клейнгольмъ – saksa keelest Kleinholm 'väike saar'. 1929. aasta linnaplaanil on saare nimi Väike saar.

Selle saare järgi sai ilmselt nime Väikesaare tänav.

Sama nimega saar on olnud Narva jõel Kreenholmi piirkonnas Suursaarest lõuna pool linnast väljas. Seoses Narva veehoidla rajamisega on see saar kadunud.


Lääne-Uus-Britannia provints

Lääne-Uus-Britannia on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. See hõlmab Uus-Britannia saare lääneosa, Vitu saared ja mitu väiksemat saart.

Peamine majandusharu on palmiõli eksport.

Provints jaguneb halduslikult Kandrian-Gloucesteri ja Talasea ringkonnaks.


Madangi provints

Madangi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Provintsis asub hulgaliselt riigi kõrgemaid mäetippe ja aktiivseid vulkaane.

Bogia ringkond Madangi ringkond Kesk-Ramu ringkond Rai Coasti ringkond Sumkari ringkond Usino Bundi ringkond


Southern Highlandsi provints

Southern Highlandsi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Provintsis asub hulgaliselt lubjakivist mägesid ja koopaid, millest paljud on veel läbi uurimata.

Ialibu-Pangia ringkond Imbonggu ringkond Kagua-Erave ringkond Mendi-Munihu ringkond Nipa-Kutubu ringkond


Western Highlandsi provints

Western Highlandsi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Western Highlandsi provints on ühtlasi kõige väiksem ja suurima asustustihedusega provints riigis.


Põhjaprovints (Paapua Uus-Guinea)

Põhjaprovints (ka Oro provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Provintsis asub aktiivne vulkaan Mount Lamington.


Jaan Känna

Jaan Känna (sündinud 24. detsembril 1944 Karepal) on eesti kohaliku elu tegelane.

1965. aastal lõpetas ta Kunda Töölisnoorte Kooli.

1970. aastate alguses oli ta Karepa rahvamaja juhataja.

Ta on Karepa ja Tidriku külavanem.

Jaan Känna on Eesti Keskerakonna liige. 2002., 2005., 2009. ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Vihula vallavolikogu liikmeks, kuid ei osutunud valituks.

Ta on Kunda Hariduse Toetusseltsi liige.

Episoodilises rollis tegi ta kaasa filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse".


Taassulatusjootmine

Taassulatusjootmine (ingl reflow soldering) on tööstuslik viis pindmonteeritavate komponentide jootmiseks plaadile. Komponendid asetatakse plaadile koos jootepastaga ning kontrollitud temperatuuril kuumutatakse tervet plaati ahjus, mille mõjul pastas olev jootetina üles sulab. Pärast mahajahtumist tina tahkub ning komponentide ja joodetavate pindade vahele tekivad tahked elektrilised ühendused. Kuumutamise protsessi võib läbi viia nii erilise ahju abil, kasutades infrapunakiirgust või jootes kõik komponendid eraldi kuuma õhku kasutades.

Sedalaadi jootmine on üks levinumaid meetodeid, millega pindjoodetavaid komponente plaadile paigutada. Samas saab seda kasutada ka läbiaugu-komponentide jootmisel pannes jootepastat aukudele ning asetades komponendi otsad neist läbi. Kuna lainejootmine on ainult läbiaugu-komponente sisaldavate trükkplaatide jootmisel odavam ja lihtsam, siis neil juhul enamasti taassulatusjootmist ei kasutata. Samas olukorras, kus trükkplaat sisaldab mõlemaid võib olla kasumlikum kasutada taassulatusjootmist, elimineerides sellega lainejootmine kogu protsessist ning vähendades tootmiskulusid.


Päikesesüsteemi teke ja areng

Päikesesüsteemi teke algas 4,6 miljardit aastat tagasi, kui hiiglasliku molekulaarpilve väike osa iseenda raskuse all kokku langes. Suurem osa massist kogunes kokkulangenud piirkonna keskosasse, kus tekkis Päike; ülejäänud massist moodustus protoplanetaarne ketas, millest arenesid planeedid, nende kaaslased, asteroidid ja teised väikesed Päikesesüsteemi taevakehad.

Eelnevalt kirjeldatud laialdaselt tunnustatud mudelit tuntakse nebulaarhüpoteesi nime all. Selle koostasid 18. sajandil Emanuel Swedenborg, Immanuel Kant ja Pierre-Simon Laplace. Mudeli edasiarendamisel on kasutatud teadmisi astronoomiast, füüsikast, geoloogiast ja planetoloogiast. 1950. aastatel alanud kosmoseajastu avastuste ja eksoplaneetide leidmise järel on mudelit nii ümber lükatud kui ka vastavalt uutele vaatlustele täpsustatud.

Päikesesüsteem on pärast teket väga palju arenenud. Pöörlevatest gaasi- ja tolmupilvedest on moodustunud hulgaliselt planeetide kaaslasi. Lisaks on osa kaaslasi moodustunud planeetidest kaugemal ja hiljem nende gravitatsiooni mõjul kinni püütud. Mõni kaaslane, nagu näiteks Kuu, võib olla aga tekkinud kokkupõrke tagajärjel (Maa ja Kuu puhul kirjeldab seda hiiglasliku kokkupõrke hüpotees). Taevakehad on pidevalt omavahel kokku põrganud ja see on oluliselt mõjutanud Päikesesüsteemi arengut. Planeetide asukohad on gravitatsioonilise vastastikmõju tõttu korduvalt muutunud. Arvatakse, et planeetide asukohtade muutumine juhtis suuresti Päikesesüsteemi varajast arengut.

Umbes 5 miljardi aasta pärast Päike jahtub ja paisub praeguse läbimõõduga võrreldes mitmekordseks (muutudes punaseks hiiuks), mille järel heidab planetaaruduna kõrvale välised kihid ja muutub valgeks kääbuseks. Kauges tulevikus vähendavad mööduvad tähed aegamisi Päikese mõju planeetidele. Mõni planeet hävib ja mõni liigub edasi tähtedevahelisse keskkonda. Kümnete miljardite aastate pärast ei tiirle Päikese ümber ilmselt enam ükski algsetest taevakehadest.


Elle Soop

Elle Soop (sündinud 23. novembril 1948 Jõhvis) on eesti kunstipedagoog.

Elle Soop alustas oma kooliteed Jõhvis, osaledes seal loodud kunstiklassides. Edasi siirdus ta õppima Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, mille lõpetas kunsti- ja käsitööõpetaja erialal. 1977 abistas ta kunstikooli loomisel (tollal S. M. Kirovi nimelise Näidiskalurikolhoosi Lastekunstikool) ning alates 1982. aastast on ta selle kunstikooli direktor. Praegu on see Viimsi Kunstikool.

2007. aastal anti talle autasu "Viimsi vaal" Viimsi vallale osutatud eriliste teenete eest.

2016 Viimsi valla elutöö preemia.


Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt

Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt algas juba 10. sajandil, mil skandinaavlased avastasid ja asustasid Atlandi ookeani põhjaosas asuvaid alasid, sealhulgas Põhja-Ameerika kirdeosa.

Skandinaavlaste koloonia Gröönimaal pidas vastu peaaegu 500 aastat. Põhja-Ameerika mandriosas asunud asulad olid väikesed ja need ei arenenud välja püsivateks kolooniateks. Kuigi merereisid sinna toimusid mõnda aega (näiteks puidu kogumiseks), puudub tõestusmaterjal skandinaavlaste püsiasulate kohta Põhja-Ameerika mandriosas.


Bari konföderatsioon

Bari konföderatsioon (1768–1772) oli Poola šlahta konföderatsioon, mis loodi 29. veebruaril 1768 Baris Podoolias. Selle asutamisaktis sätestati konföderatsiooni eesmärkidena katoliku usu kaitsmine ja Rzeczpospolita sõltumatus; selle nimel sooviti vabaneda Venemaa eestkostest, kuningas Stanisław August Poniatowskist ja teda toetavatest Vene vägedest. Konföderatsiooni eesmärgiks oli kaotada Venemaa kehtestatud seadused, mis tagasid teiseusulistele riigis võrdsed õigused.

Mõningate ajaloolaste järgi oli tegemist esimese Poola rahvusliku ülestõusuga.


Tamse mõis (Muhu)

Tamse mõis (saksa keeles Tamsal) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaa rüütelkonnas.

Mõis rajati 17. sajandil.


Muhu-Suuremõisa mõis

Muhu-Suuremõisa mõis (saksa keeles Mohn-Großenhof) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 16. sajandi keskpaigas.

Alates 1869. aastast korraldas Muhu-Suuremõis koos Tumala mõisaga Suure väina laevaliiklust.


Rinsi mõis

Rinsi mõis (saksa keeles Grabbenhof) oli Kapi mõisa kõrvalmõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 18. sajandi keskpaigas Muhu-Suuremõisa ja Maasi mõisast eraldatud aladest.


Kapi mõis

Kapi mõis (saksa keeles Kappimois) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1744–1750 Muhu-Suuremõisa ja Kantsi mõisast eraldatud aladest.


Kantsi mõis

Kantsi mõis (saksa keeles Ganzenhof) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast.


Hellamaa mõis

Hellamaa mõis (saksa keeles Hellama) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1733 Muhu-Suuremõisa ja Tamse mõisast eraldatud aladest.


Taaliku mõis

Taaliku mõis (saksa keeles Thalik) oli rüütlimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1532.


Kõinastu mõis

Kõinastu mõis (saksa keeles Keinast) oli riigimõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1758–1767 Maasi mõisast eraldatud alast.


Trääl

Trääl (vanapõhja keeles þræll, norra keeles trell, taani keeles træl) oli ori või pärisori viikingiaegse Skandinaavia aladel. Vastav termin vanainglise keeles oli þēow .

Trääli kui orja staatus vastandus tollases ühiskonnas vabamehe (karl, ceorl) ja üliku (jarl, eorl) omale. Germaanlaste varajases õiguses kasutatud keskaegse ladina keele termin oli servus. Pärisorjuse ühiskondlik süsteem jätkus kõrgkeskaegse feodalismi kujul.


Kuddus Ĝojamiyarow

Kuddus Ĝojamiyarow (ka Kudduss Kužamjarov, uiguuri keeles Куддус Ғоҗамияров; 21. mai 1918 – 8. aprill 1994) oli uiguuri helilooja.

Ĝojamiyarow oli esimene uiguuri rahvusest kutseline helilooja. Ta oli Almatõ konservatooriumi õppejõud, sealhulgas 1965. aastast professor ja aastatel 1957–1967 rektor.

Tema teoste seas on ooperid "Nazugum" (1956) ja "Kuldsed mäed" (1960), ballett "Tšin Tomur" (1967), viis sümfooniat, kooriteoseid, kammermuusikat ja klaveripalu.

1955–1959 oli ta Kasahhi NSV heliloojate liidu esimees. 1961–1967 oli ta Kasahhi KP Keskkomitee liige ja 1959–1966 Kasahhi NSV Ülemnõukogu liige.


Bērzaine gümnaasium

Bērzaine Maagümnaasium (saksapäraselt Birkenruh' (maa)gümnaasium; läti keeles Bērzaines ģimnāzija, saksa keeles Gymnasium Kaiser Alexanders II zu Birkenruh bei Wenden) oli gümnaasium Liivimaa kubermangu Läti osas. Nüüdisajal jääb kooli asukoht Cēsise linna territooriumile (Bērzaines iela 34).

Poisslaste gümnaasiumi asutas 1826 pedagoog Albert Holander. Õppetöö algas 1837 ja see oli saksakeelne.

19. sajandil oli see üks Venemaa keisririigi edukamaid gümnaasiumiharidust andvaid koole.

1882. aastal muudeti asutus Liivimaa maagümnaasiumiks. Gümnaasium suleti venestamise ajal 1892. aastal, kuid taasavati 1906. aastal.

Praeguseni säilinud koolimaja ehitati 1882. Koolimaja on Lätis arvele võetud kultuurimälestisena.


Peeter I värav

Peeter I värav (vene keeles Петровские ворота) oli klassitsistlik värav Narva kindlustusvööndi lääneküljel Triumphi bastionist lõuna pool.

Värava ehitamine Triumphi ja Fortuna bastionide vahele oli plaanis juba Narva linnakindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704 Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi, aga värav jäi ehitamata.

Värav ehitati 1822. aastal Vene võimu ajal. See võimaldas otsepääsu sillale üle Narva jõe läbi vanalinna ja Hermanni linnuse vahelise oru samas kohas, kust Venemaa poolt siseneja tuleb linna ka täna. Selle järgi on nime saanud Peetri plats. Värava rajamise tõttu muutus Reveli ehk Tallinna maantee suund.


Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos

Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis.

Kolhoos eksisteeris aastail 1949–1989. Kolhoosi keskus asus Tsoorus. Kolhoos oli nimetatud vene revolutsionääri ja riigitegelase Jakov Sverdlovi järgi.


Võru Gümnaasium

Võru Gümnaasium on riigigümnaasium, mis tegutseb alates 2015. aasta sügisest ja asub Võrus aadressil Seminari tänav 1.

Kool asutati 2015. aastal.


Viru tänav (Narva)

Viru tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Vestervalli tänavalt, ristub Suure tänavaga ning lõpeb Koidula tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 310 m.


Kollaste Turbanite ülestõus

Kollaste Turbanite ülestõus (ka Kollaste Sallide ülestõus) oli Hiinas Hani dünastia vastu toimunud ülestõus, mis puhkes 184. aastal Hani keiser Lingi valitsemisajal. Ülestõusu mahasurumiseks läks 21 aastat. Ülestõus, mis sai nime mässajate kantavate pearättide värvi järgi, oli mässuliste seoste tõttu salajaste taoistlike ühingutega oluliseks tähiseks taoismi ajaloos. Ülestõus on ühtlasi Luo Guanzhongi ajaloolise romaani "Kolmevalitsus" algussündmus.


Kuningavärav

Kuningavärav (vene keeles Королевские ворота, rootsi keeles Konungsporten) oli barokne värav Narva kindlustusvööndi põhjaküljel Gloria ja Honori bastioni vahel.

Värav ehitati Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi Narva linna kindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704. Sellest kujundati linna peavärav.

Kuningavärava viimistlemiseks kasutati Märjamaa lubjakivi ehk nn "märjamaa marmorit".

18. sajandil hakati Kuningaväravat kutsuma Imperaatoriväravaks (Императорские ворота).

19. sajandil värav lammutati.


Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium

Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Õismäe tee 50.

1. septembril 2010 ühendati kool Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiga, mis hakkas liitmise järel kandma nime Tallinna Õismäe Gümnaasium.


Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium

Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium oli keskharidust andnud õppeasutus, mis tegutses aastail 1911–1940.


Pildikivi

Pildikivi on germaani rauaajal (400–800 pKr) või viikingiajal (8. sajandi lõpust 11. sajandi keskpaigani) Skandinaavias ja eriti Gotlandi saarel püstitatud kaunistatud kiviplaat (tavaliselt lubjakivist). Tänapäeval on teada rohkem kui 400 pildikivi asukoht. Kõik need kivid püstitati tõenäoliselt kui mälestuskivid, kuid harva haudade juurde. Mõned neist on paigutatud sildade juurde ja teedele, kus neid võisid näha paljud inimesed.

Pildikivid erinevad ruunikividest peamiselt selle poolest, et sõnum antakse edasi ruunide asemel piltidena. Mõnedel pildikividel leidub ka ruunikirjas tekst, kuid see ei sisalda rohkem teavet kui andmed selle kohta, kellele kivi pühendatud oli. Kuna tekstilised selgitused puuduvad, on pildikive sellest tulenevalt keeruline tõlgendada Sarnaseid Šotimaal leiduvad kive tuntakse piktide kividena.


Kubermangugümnaasium

Kubermangugümnaasium (ka kubermangukool) oli Vene keisririigi ajal enamasti kubermangulinnas asuv riiklik gümnaasium. Eesti alal olnud kubermangugümnaasiumide õppekeel oli saksa keel.

Kubermangugümnaasiumi alamkooliaste oli kreiskool.

Eesti alal tegutsesid Eestimaa kubermangus Tallinna Kubermangugümnaasium ja Liivimaa kubermangus Tartu Kubermangugümnaasium, Läti alale jäi Riia Kubermangugümnaasium.


Mati Murumaa

Mati Murumaa (sündinud 19. novembril 1947 Pärnus) on eesti muusik ja näitleja.

Ta lõpetas 1971. aastal Pärnu Õhtukeskkooli.

Töötas 1972–1977 Pärnus orkestrandina ja 1978–1985 Endla teatris näitlejana. Osales ansamblis Kuldne Trio.

1988. aastal asus ta elama Ameerika Ühendriikidesse.


Narva linnakool

Narva linnakool oli linnakool Narvas.

Esimest korda on Narvas tegutsevat linnakooli mainitud 1501. aastal, sellega see on teadaolevalt vanuselt teine samatüübiline kool Eestis. Koolis õppisid Narva kodanike lapsed. Neile õpetati kirjutamist, lugemist ja ladina keelt.

Kool asus Narva Jaani kiriku lähedal.

Linnakool suleti 1846. aastal.


Jennifer Suhr

Jennifer Suhr (neiupõlvenimega Stuczynski; sündinud 5. veebruaril 1982 Fredonias New Yorgi osariigis) on USA kergejõustiklane (teivashüppaja).

2012. aastal tuli ta teivashüppes tulemusega 4.75 olümpiavõitjaks.

2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis võitis ta kuldmedali võistluste rekordiga 4.90.

2013. aasta märtsis püstitas ta teivashüppes sisemaailmarekordi, kui hüppas USA kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel Albuquerques 5.02 m, ületades sellega Jelena Issinbajevale kuulunud maailmarekordi ühe sentimeetriga. Ta parandas sisemaailmarekordit 30. jaanuaril 2016, kui ületas 5.03 m.

Tema isiklik rekord teivashüppes välitingimustes on 4.92, mille ta püstitas 6. juulil 2008 Eugene'is.


Madis Schmidt

Madis Schmidt (sündinud 6. septembril 1942 Kalmaru küla, Vändra vald, Pärnumaa) on eesti puhkpilliorkestri dirigent, fagotist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna Muusikakooli fagoti erialal Elmar Milkopi klassis ning 1971. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi fagoti erialal Rein Olsperti klassis.

Schmidt on mänginud aastatel 1962–1976 Estonia ja 1962–66 Balti laevastiku mereväeorkestris. Ta on töötanud aastatel 1972–1976 Saku Muusikakoolis puhkpilliõpetaja ja dirigendina, juhatades ühtlasi Saku Õlletehase ning 1973–1975 tehase Silikaat puhkpilliorkestrit. Õpetajatööd jätkas Madis Schmidt 1976–1981 Vändra Lastemuusikakoolis ning juhtis samas dirigendina kultuurimaja orkestrit. Ta on asutanud 1981. aastal Pärnu-Jaagupi Lastemuusikakooli (1981–2000 direktor ja õpetaja) ning 1983. aastal selle filiaali, Kilingi-Nõmme Lastemuusikakooli (1983–85 direktor ja õpetaja). Perioodil 1977–2004 oli ta tegev ka Vabariiklikus Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestris ja juhatas dirigendina aastatel 1978–1982 Pärnu Sümfooniaorkestrit ning 1982–2008 Pärnu-Jaagupi puhkpilliorkestrit Halinga. Alates aastast 2000 on ta töötanud Pärnu Muusikakoolis õpetajana.

Madis Schmidti õpilased on teiste seas olnud Artur Raidmets, Madis Mäekalle, Hando Põlluste, Priit Volmer, Taavi Reimets, Mari Kalmet, Liis Mäevälja ja Julia Žigun.


Andres Ild

Andres Ild (sündinud 28. augustil 1943 Pärnus) on eesti näitleja.

Andres Ild lõpetas 1962. aastal Pärnu 2. Keskkooli. Töötas 1963–1964 Pärnus sidemontöörina. Ta oli aastatel 1964–1998 Endla teatri näitleja. Hiljem on ta mänginud Endla teatri lavastustes rollilepinguga.

Andres Ild on mänginud 1972. aastal valminud filmis "Verekivi" Andrease rolli.


Villem Indrikson

Villem Indrikson (21. august 1944 Tallinn – 2. märts 1996 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 4. Keskkooli, õppis 1964–1968 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas ning lõpetas 1976. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta oli 1972–1973 Rakvere Teatri, 1973–1986 Endla teatri ja 1988–1992 Vanalinnastuudio näitleja. 1986–1988 oli ta Tallinnfilmi ja 1989–1996 ETV režissöör.

Villem Indrikson on maetud Liiva kalmistule.


Aru mõis (Karja)

Aru mõis (saksa keeles Arromois) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1519.


Koikla mõis

Koikla mõis (saksa keeles Koiküll) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1399.


Laugu mõis

Laugu mõis (saksa keeles Laugo) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 17. sajandi II poolel.


Metsküla mõis

Metsküla mõis (saksa keeles Metzküll) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 17. sajandil.


Pamma mõis

Pamma mõis (saksa keeles Herrenhof) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 17. sajandil.


Parasmetsa mõis

Parasmetsa mõis (saksa keeles Parrasmetz) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Leisi külas Mustjala maantee käänukohal asus varem Jõe karjamõis, mille saksakeelne nimi oli Charlottenthal, aga 1781 nimetati seda Charlottendahl.

Mõisast on teateid alates 1563.


Pärsama mõis

Pärsama mõis (saksa keeles Persama) oli riigimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1731–1738 Pamma ja Leisi mõisast eraldatud aladest.

Mõisale kuulus 701 ha mõisamaad, 2630,67 ha talumaad, 32 talu.


Triigi mõis (Karja)

Triigi mõis (saksa keeles Feckerort) oli rüütlimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis moodustati kõrtsikoha ja 5 adramaa põhjal, millest 2 asusid mere ääres ja 3 Angla vakuses. 1547 läks mõis Strykide suguvõsa valdusse ja sellest tulebki mõisa eestikeelne nimi. Mõisa saksakeelne nimi kirjutati sel aastal kujudel Feckel ja Feckerort. 1704 nimetati mõisa kujul Strikanhåf ja 1782 kujul Triki mois.

Pärast Eesti iseseisvumist mõis likvideeriti ja moodustati Triigi asundus, mis 1977 nimetati ümber külaks.


Olbrüki mõis

Olbrüki mõis (saksa keeles Olbrück) oli rüütlimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

Saaremaa maamarssal Oskar von Ekesparre ostis Mõntu 1873. ja Sääre mõisa 1876. aastal. Ta päris Koltse mõisa 1889. aastal.

Mõis rajati 19. sajandi lõpus Koltse, Mõntu ja Sääre mõisa ühendatud aladest.

Elamiseks ehitati esinduslikuna välja Mõntu mõisasüda, ülejäänud olid de facto majandusmõisad.


Torgu mõis

Torgu mõis (saksa keeles Torkenhof) oli riigimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 14. sajandil.


Võru Kreutzwaldi Kool

Võru Kreutzwaldi Kool on põhikool Võru linnas aadressil Kooli 7. Kool asutati 2015. aastal.

Peale koolimaja kasutab kool õppetööks Võru Spordikeskust, kunstmuruga jalgpalliväljakut ja Koreli oja äärseid võimalusi.


Lembit Kees

Lembit Kees (1. aprill 1931 Jälevere, Taevere vald – 4. oktoober 2000 Pärnu) oli eesti näitleja.

Lembit Kees oli pärit taluniku perekonnast. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis 1952–1955 Draamateatri õppestuudios. Lembit Kees töötas Endla teatris 1957–1984 näitlejana ja 1995–2000 tulevalvurina.


Õie Maasik

Õie Maasik (kodanikunimi 1958. aastast Õie Aus; 1. mai 1929 Tallinn – 27. oktoober 1992 Tallinn) oli eesti näitleja.

Õie Maasik lõpetas 1947. aastal Tallinna 8. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Õie Maasik töötas näitlejana 1951–1966 Endla teatris ja 1966–1984 Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris.

Õie Maasik on maetud Metsakalmistule.


Henn Jaaniste

Henn Jaaniste (2. aprill 1915 Taali vald – 28. detsember 1985 Pärnu) oli eesti näitleja.

Henn Jaaniste oli pärit talupidaja perekonnast. Ta lõpetas 1935. aastal Pärnu kaubanduskooli, töötas 1937–1940 saeveskis. Teatritegevust alustas 1940. aastal Endla teatri operetikooris, oli aastani 1967 samas näitleja, seejärel lavastusalajuhataja ja rekvisiitor.


Valga Poeglaste Gümnaasium

Valga Poeglaste Gümnaasium oli kool (poeglaste gümnaasium) Valga maakonnas Valgas aadressil Julius Kuperjanovi tänav 10.


Audentese Erakool

Audentese Erakool on eraüldhariduskool Tallinnas aadressil Tondi 84.

Kooli direktor on Ahto Orav.

Kool asutati 1995. aastal nimega Fontese Erakool. Alates 1997. aastast on kooli nimi Audentese Erakool.

2011. aastal alustas Audentese Erakool keskhariduse pakkumist rahvusvahelise õppekava (IB Diploma Programme) alusel. 2019. aasta septembril eraldati rahvusvaheline bakalaureuseõpe ja loodi uus kool, mille nimeks sai Audentese Rahvusvaheline Kool.

Audentese Erakoolis saab keskharidust omandada e-gümnaasiumis.


Linda Paberit

Linda Paberit (13. detsember 1904 Särevere vald – 28. juuli 1954 Tartu) oli eesti näitleja.

Linda Paberit oli pärit põllupidajate perekonnast. Ta lõpetas 1926. aastal Draamastuudio teatrikooli. Töötas 1926–1929 ja 1932–1940 Eesti Draamateatris, 1929–1931 Ugalas ning 1931–1932 Endlas. Hiljem töötas rebasekasvatuses.


Eduard Ralja

Eduard Ralja (12. oktoober 1924 Vana-Suislepa vald, Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 25. november 1987 Pärnu) oli eesti näitleja.

Eduard Ralja vanemad olid talunikud. Ta õppis 1932–1940 Tallinnas Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis, lõpetas 1942. aastal õhtukeskkooli ja 1969. aastal Viljandi Kultuurharidustöö Kooli.

Oli 1947–1954 Tallinnas vabrikutööline. Töötas näitlejana 1954–1956 Ugalas, 1958–1960 ja 1968–1978 Viktor Kingissepa nimelises Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris, 1960–1966 Endlas ja 1966–1968 Noorsooteatris.


Haapsalu Viigi Kool

Haapsalu Viigi Kool (lühend HVK) on erikool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Suur-Mere tänav 17. Haapsalu Viigi Kooli direktor on Kristi Kivipuur.

Kool asutati 1960. aastal, et võimaldada lastele 1950. aastate lõpus Eestit tabanud lastehalvatuse epideemia järgset ravi. Kool nimi oli Haapsalu Sanatoorne Internaatkool. Esimesel õppeaastal oli koolis 120 last. 1998. aastal lõpetas Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli viimane keskkooliklass (35. lend). Algusaastatel oli suurem osa õpilastest neuroloogiliste ja ortopeediliste diagnoosidega, kes vajasid palju füsioteraapiat ja neuroloogilist ravi. Viimastel aastatel on liikumispuudega lapsi järjest vähem, enim on liitpuudega lapsi, kellel on lisaks näiteks aktiivsus-tähelepanuhäire, kõne- või tundeeluprobleemid. Algusaastatel õppis koolis lapsi üle Eesti, siis tänapäeval on Haapsalu Viigi Kool eeskätt piirkondlik kool.

19. jaanuaril 1999 oli Haapsalu Sanatoorses Internaatkoolis tulekahju.

2013. aastal ühines Haapsalu Sanatoorne Internaatkool Vidruka Kooliga ja kooli uueks nimeks sai Haapsalu Viigi Kool. Kool tegutseb kolmes majas: Haapsalus Suur-Mere tänav 17 ja Kastani tänav 9 ning Vidruka külas. Koolis õpivad lapsed lihtsustatud õppekava järgi. 2021. aastal oli põhikooli riiklikul õppekaval 26 õpilast, lihtsustatud õppekaval 41, toimetulekuõppel 22 ja hooldusõppel neli õpilast. Klassides on neli kuni kaheksa õpilast, osa on ka liitklassid.


Randar Alango

Randar Alango (kuni 1937. aastani Arkadi Tisler; 28. juuni 1914 Kabli, Orajõe vald – 5. jaanuar 1980 Tartu) oli eesti näitleja.

Randar Alango vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi. Töötas 1948–1951 näitlejana Endlas ning 1943 ja 1954–1960 Rakvere Teatris.


Paistu kihelkonnakool

Paistu kihelkonnakool oli kihelkonnakool, mis asus Paistus, Paistu kihelkonnas.

Paistus avati 1854. aastal kihelkonnakool poeglastele ja 1871. aastal tütarlastele. Kaks kooli ühendati 1920. aastal algkooliks ja suleti 1930. aastal.

Poeglaste kihelkonnakool avati Paistus 1854. aastal. Aastatel 1871-1924 töötas ka tütarlaste kihelkonnakool, kus aastatel 1880-1911 oli organistiks ja õpetajaks helilooja ja koorijuht Friedrich August Saebelmann. Tema eestvõttel loodi 1880. aastal segakoor Heli, mis eksisteeris Paistus 125 aastat. Koori juhatas pikki aastaid õpetaja Martin Kahu ja hiljem tema tütar Heli-Maria Kahu. Koolid ühendati 1920. aastatel algkooliks ja suleti 1930. aastal.

Koolimaja põles maha 1941. aasta juunis.


Jakob Küüts

Jakob Küüts (21. veebruar 1909 Pärnu – 10. november 1948 Pärnu) oli eesti näitleja.

Jakob Küüts oli pärit töölisperekonnast. Ta oli 1926–1940 Pärnus Strycki mootoritehase varahoidja ja mängis aastast 1928 Endla lavastustes. 1940–1948 töötas Jakob Küüts Endla näitlejana.


Ly Rebbas

Ly Rebbas (kuni 1963. aastani Ly Vaiksaar; sündinud 2. juunil 1944 Paides) on eesti endine näitleja ja inspitsient.

Ly Rebbase isa oli villavabriku tööline. Ly Rebbas lõpetas 1964. aastal Järva-Jaani Keskkooli, töötas aastani 1966 villavabrikus korrutajana. Alustas lavategevust 1967. aastal Endla teatri õppestuudios ja töötas samas teatris 1985. aastani.


Kaiserstuhl

Kaiserstuhl on Saksamaal Baden-Württembergis Emmendingeni ja Breisgau-Hochschwarzwaldi kreisis asuv keskmise kõrgusega vulkaanilist päritolu mäestik. Kaiserstuhli kõrgeim tipp on Totenkopf (556 m üle merepinna). Mäestiku pindala on 100 km² ja see moodustab osa Ülem-Reini tasandikust.


Maret Simmo

Maret Simmo (sünninimi Margarete Elisabeth Emilie Simmo; 20. september 1922 Pärnu – 27. veebruar 1965 Pärnu) oli eesti näitleja.

Maret Simmo oli pärit sõjaväelase perekoonast. Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, õppis 1944. aastal Tallinna Rakenduskunsti Koolis, lõpetas 1949. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi. Töötas 1944–1947 Tallinnas masinakirjutajana. Oli 1949–1951 näitleja Lõuna-Eesti Teatris, 1952–1954 Rakvere Teatris ja 1954–1965 Endlas.


Heino Uustal

Heino Uustal (3. aprill 1936 Jõhvi – 12. oktoober 1995 Pärnu) oli eesti näitleja.

Heino Uustal lõpetas 1958. aastal Jõhvi Töölisnoorte Keskkooli. Oli 1954–1962 Jõhvis sidemontöör ja mängis taidlusteatris. Alates 1962. aastast töötas Endlas näitlejana, 1975–1989 lavastusalajuhatajana ja 1994–1995 rekvisiitorina.


Jaan Sammul

Jaan Sammul (6. juuni 1917 Ängu, Konguta vald – 28. juuni 1983 Rakvere) oli eesti näitleja.

Jaan Sammuli vanemad olid talupidajad. 1933. aastal lõpetas ta Tartu Kommertsgümnaasiumi, õppis 1934–1935 Tartu Näitekunsti Stuudios. Töötas 1935–1938 Eesti Draamateatris, 1939–1946 Vanemuises, 1946–1947 Noorsooteatris, 1948 Endlas ja 1956–1975 Rakvere Teatris, vahepealsetel aastatel tegi juhutöid.

Jaan Sammul on mänginud filmides "Mäeküla piimamees" ja "Gladiaator".


Flydubai lend 981

Flydubai lend 981 (FZ981/FDB981) oli Araabia Ühendemiraatide odavlennufirma Flydubai rahvusvaheline tsiviillend Dubaist Doni-äärsesse Rostovisse Venemaal. 19. märtsil 2016 kukkus lendu teenindades alla Boeing 737-8KN, A6-FDN, olles eelnevalt teinud kaks ebaõnnestunut maandumiskatset Doni-äärse Rostovi lennujaama. Peale teist ebaõnnestunut katset maanduda, tõusis lennuk 1200 meetri kõrgusele ning hakkas seejärel n-ö nina ees alla kukkuma. Pärast kokkupõrget maaga süttis lennuk põlema.

Kõik 62 lennukis viibinut hukkusid lennuõnnetuses. See oli Flydubai esimene inimohvritega lennuõnnetus kogu ettevõtte seitsmeaastase tegutsemisaja jooksul.


Ivo Velmet

Ivo Velmet (kuni 1936. aastani Christian Villemson; 27. august 1891 Räägu küla, Sauga vald – 11. juuli 1969 Tootsi) oli eesti näitleja.

Ivo Velmeti vanemad olid talupidajad. Ta omandas alghariduse. Teenis 1913–1920 sõjaväes. Töötas 1920–1930 Pärnus sadamatöölisena ja ajalehetoimetuse arveametnikuna ning mängis Endlas ja Pärnu Töölisteatris, oli 1938–1941 Ehitustööliste Ühingu ja postkontori teenistuja. 1930–1938 ja 1942–1948 oli Endla näitleja.

Ivo Velmet on maetud Pärnu Alevi kalmistule.


Albert Maloverjan

Albert Maloverjan (vene keeles Альберт Владимирович Маловерьян; 7. juuli 1947 Kasahhi NSV – 16. jaanuar 2016 Eesti) oli venekeelne Eesti ajakirjanik.

Ta õppis Kohtla-Järve 13. Keskkoolis.

Alustas ajakirjanikutööd 1970. aastatel Kohtla-Järve rajooni ajalehes (Leninskoje Znamja / Leninlik Lipp).

1980. aastast oli ta ajalehe Molodjož Estonii peatoimetaja asetäitja, hiljem töötas Eesti Teadeteagentuuris.

2010. aasta märtsist oli ta nädalalehe Komsomolskaja Pravda – Estonija peatoimetaja.

Ta oli ka Venemaa riikliku uudisteagentuuri ITAR-TASS kauaaegne korrespondent Eestis.

Ta on maetud Jõhvi kalmistule.


Tallinna Teeninduskool

Tallinna Teeninduskool (lühend Teko) on Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Majaka 2 tegutsev kutseõppeasutus.

Koolis õpetatakse kulinaariat, toiduainetöötlust, hotelliteenindust, kaubandust jm.

Kooli direktor on Meeli Kaldma.


Rõngu Keskkool

Rõngu Keskkool on üldhariduskool Tartu maakonnas Rõngus. Rõngus hakati haridust andma 17. sajandi lõpul. 1686. aastal avas Bengt Gottfried Forseliuse kasvandik Ignatsi Jaak Rõngu kirikumõisas kooli, mille edaspidisest saatusest andmed puuduvad, sest kirikulaegas koos dokumentidega hävis Põhjasõjas.

1760.–1770. aastail avati külakoolid Hellenurmes, Udernas, Lapetukmes, Astuveres, Soodlas ja Raigastes. Loodud Raigaste külakooli võib pidada üheks vanimaks kooliks Suure-Rõngu alal. 1808. aastal annetas Rõngu mõisa omanik krahv Camili Mannteuffel Raigaste koolimaja Käoste talu mail asunud vennastekogudusele.

1844. aastal õpetas köster-koolmeister Karl Rossmann leerimajas (seal asus Rõngu kihelkonnakool, milles koolitati tulevasi koolmeistreid) lastele lugemist, kirjutamist, rehkendamist ja piiblilugu.

Alates 1879. aastast oli kool 4-klassiline ning 1895. aasta sügiseks valmis uus koolihoone (majas oli kaks klassituba, köök, magamisruum ja elutuba õpetajatele). 1908. aastal valmis kihelkonnakooli juurdeehitis. 1927. aastal muudeti kool 6-klassiliseks algkooliks, seejärel 1940. aastal juba 7-klassiliseks Rõngu Mittetäielikuks Keskkooliks. 1941.–1944. aastal sai Rõngu Mittetäielik Keskkool jälle 6-klassiliseks kooliks.

Aastatel 1944–1959 oli Rõngu kihelkonnakool 7-klassiline. Kõik lapsed ei mahtunud koolimajas õppima. Seetõttu paiknes osa koolist Rõngus Tartu maantee 2 asuvas internaadihoones. 1960. aastal muudeti kool Rõngu 8-klassiliseks kooliks. 1. septembril 1969 alustati õppetööd direktor Arnold Kallingu rajatud uues hoones Hiugemäe serval. 1987. aastal tähistati Rõngu hariduselu 300. aastapäeva, kooli juurde paigutati mälestuskivi ning võeti kasutusele kooli lipp.


Dolores Vegman

Dolores Vegman (kodanikunimi alates 1970. aastast Dolores Kruuse; sündinud 17. juulil 1941 Nižni Uvelskis Tšeljabinski oblastis) on endine eesti näitleja.

Dolores Vegman lõpetas 1960. aastal Tallinna 10. Töölisnoorte Keskkooli ja 1962. aastal Tammsaare-nimelise Rahvateatri õppestuudio. Töötas näitlejana 1962–1963 Endla teatris ja 1963–1970 Rakvere Teatris. Aastatel 1974–1998 oli ta Tallinna perekonnaseisuametis abielude registreerija.


Männiku Põhikool

Männiku Põhikool oli põhikool Tallinnas aadressil Pihlaka tänav 12.

Aastatel 1958–1990 kandis kool nime Tallinna 39. Keskkool. Aastatel 1990–1995 kandis kool nime Männiku Keskkool ja seejärel kuni sulgemiseni 1998. aastal Männiku Põhikool (vene õppekeelega). Suletud kooli õpilased suunati Tallinna Valdeku Keskkooli.

Endises koolimajas on tänapäeval Nõmme Sotsiaalmaja. Seal tegutseb ka Männiku raamatukogu.


Tallinna Südalinna Kool

Tallinna Südalinna Kool on Tallinnas kesklinnas Liivalaia tänaval asuv põhikool.

Kool asutati 1963.

Aastatel 1966–1977 oli kool eesti-vene segakool; eestikeelse kooliosa eelkäija oli Tallinna 14. 8-klassiline kool, venekeelse kooliosa eelkäija Tallinna 32. Keskkool.

Kooli direktor on Veiko Rohunurm.


Tallinna Kaugõppekeskkool

Tallinna Kaugõppekeskkool (ka Tallinna Kaugõppe Keskkool) oli keskkool Tallinnas aadressil Vabriku 18. Kool tegutses aastatel 1954–1987.

Kaugõppekeskkool kasutas Vabriku 18 asuvat koolimaja aastatel 1972–1987 ehk kuni sulgemiseni, praegu tegutseb seal Kalamaja Põhikool.


Tallinna Õhtukeskkool

Tallinna Õhtukeskkool on olnud mitme Tallinna õhtukooli nime osa: Tallinna 1. Õhtukeskkool Tallinna 2. Õhtukeskkool Tallinna 3. Õhtukeskkool Tallinna 4. Õhtukeskkool Tallinna 5. Õhtukeskkool Tallinna 6. Õhtukeskkool Tallinna 7. Õhtukeskkool Tallinna 8. Õhtukeskkool Tallinna 9. Õhtukeskkool Tallinna 10. Õhtukeskkool Tallinna 11. Õhtukeskkool Tallinna 12. Õhtukeskkool Tallinna 13. Õhtukeskkool Tallinna 14. Õhtukeskkool Tallinna 15. Õhtukeskkool


Marsi atmosfäär

Marsi atmosfäär on planeeti Marss ümbritsev gaaside kiht. See koosneb peamiselt süsihappegaasist. Atmosfääri rõhk Marsi pinnal on keskmiselt 600 paskalit. See on umbkaudu 0,6% keskmisest rõhust Maa merepinnal, mis on 101,3 kilopaskalit. Marsi atmosfääri rõhk varieerub 30 paskalist Olympus Monsi tipus kuni enam kui 1155 paskalini Hellas Planitia oru sügavustes. See on märgatavalt allpool Armstrongi piiri kaitsmata inimkeha jaoks. Marsi atmosfääri mass on 25 teratonni (võrdluseks: Maa atmosfääri mass on 5148 teratonni).

Marsi atmosfääri koostises on hinnanguliselt 96% süsihappegaasi, 1,9% argooni ja 1,9% lämmastikku. Samuti leidub seal vähesel määral vaba hapnikku, süsinikmonooksiidi, vett, metaani ja ka muid gaase. Marsi atmosfääri keskmine molaarmass on 43,34 g/mol. Huvi Marsi atmosfääri koostise vastu on suurenenud alates 2003. aastast, kuna siis leiti sealt metaani jälgi. See võib olla märk elutegevusest planeedil. Kuid Marsi metaan võib pärineda ka mujalt, näiteks geotermilistest, vulkaanilistest või hüdrotermilistest protsessidest.

Marsi atmosfäär on suhteliselt tolmune. See annab sealsele taevale planeedi pinnalt vaadates helepruuni või oranžikaspunase värvuse. Mars Exploration Roveritelt saadud andmed viitavad, et hõljuvate tolmuosakeste läbimõõt on umbkaudu 1,5 mikromeetrit.

16. detsembril 2014 teatas NASA, et on vaadelnud ebaharilikku metaanisisalduse tõusu Marsi atmosfääris, millele järgnes ka langus. Marsikulguri Curiosity puuritud kivimiproovidest on leitud ka orgaanilisi aineid. Tuginedes deuteeriumi ja prootiumi suhte uuringutele, võib järeldada, et Gale'i kraatrist on väga ammustel aegadel kadunud suur kogus vett. See toimus ammu enne järve sängi tekkimist Gale'i kraatris. Vee kadumine suurtes kogustes jätkus ka pärast järvesängi tekkimist.

2015. aasta 18. märtsil teatas NASA, et on vaadelnud Marsi taevas virmalisi, mille tekke põhjused pole siiani selged. Samuti märgati Marsi atmosfääris seletamatut tolmupilve.

4. aprillil 2015 teatas NASA atmosfääriuuringutest, milles tugineti kulgur Curiosity mõõtmistele. Selleks kasutati kulguri instrumenti nimega Sample Analysis at Mars (SAM) ning mõõtmisteks kasutati ksenooni ja argooni isotoope. Uuringu tulemused kinnitasid hüpoteesi, et Marss kaotas oma algusaegadel suure osa atmosfäärist. Samuti ühtisid mõõtmiste tulemused andmetega atmosfääri kohta, mida on saadud Marsilt pärit meteoriitides leiduvate atmosfäärigaaside uurimisel. Marsi orbiidil tiirlevast uuringujaamast MAVEN pärinevad andmed viitavad samuti, et Marss on aastate jooksul kaotanud suure osa oma atmosfäärist ning selle põhjuseks on olnud päikesetuul.


Cornelia Funke

Cornelia Funke (sündinud 10. detsembril 1958 Dorstenis) on saksa laste- ja noortekirjanik, kelle ulmeromaane on tõlgitud 37 keelde. Praegu elab ta USA California osariigis Beverly Hillsis.


Metsakantonid

Metsakantonid on mõiste, mida kasutatakse ajaloos alates 14. sajandi algusest ning tähendab see metsaseid alasid Šveitsi keskosas. Need on Uri, Schwyz ja Unterwalden, mis moodustasid Vana Šveitsi Konföderatsiooni.


Humanistlik psühholoogia

Humanistliku psühholoogia kohaselt psühholoog ei pea olema mitte niivõrd inimese uurija, kuivõrd abistaja. Psühholoogi roll on aidata inimesel realiseerida temas talle olev arengupotentsiaal. Psühholoog on pigem abistaja kui teooriate püstitaja. Meetodid, mida nad enamasti kasutavad on vestlus ja vaatlus, harva ka eksperiment.


Uko Halla

Uko Halla (kuni 1935. aastani Ulrich Holtz; 7. juuni 1906 Tallinn – 9. märts 1966 Rakvere) oli eesti teatrikunstnik ja näitleja.

Uko Halla lõpetas 1922. aastal Tallinna Reaalgümnaasiumi, 1927. aastal Riigi Kunsttööstuskooli ja 1930. aastal Draamastuudio teatrikooli. 1937. aastal täiendas end Näitekunsti Sihtkapitali Valitsuse stipendiaadina Pariisis. Oli 1926–1932 Draamastuudio Teatri ning 1933–1961 Endla dekoraator ja näitleja, 1961–1966 Rakvere Teatri näitleja.


Moḩammad Javād Z̧arīf

Moḩammad Javād Z̧arīf Khonsārī (pärsia keeles محمدجواد ظریف خونساری; sündinud 7. jaanuaril 1960 Teheranis) on Iraani poliitik. Ta on 15. augustist 2013 Iraani välisminister.

Ta sündis aastal 1960 Teheranis. Tema isa oli Eşfahānist pärit kaupmees, tema ema oli kuulsa Teherani kaupmehe tütar.


Vestli mõis

Vestli mõis (saksa keeles Wesseldorf) oli Meedla mõisa kõrvalmõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1730. aastatel Meedla mõisast eraldatud alast.


Uue-Kaarma mõis

Uue-Kaarma mõis (saksa keeles Neu-Karmel) oli rüütlimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1872 Kaarma mõisast eraldatud alast.


Tingiste mõis

Tingiste mõis (saksa keeles Tingist) oli linnamõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõisa omanik oli Kuressaare linn.


Tahula mõis

Tahula mõis (saksa keeles Tahhul) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Praakli ja Mustjala mõisast eraldatud aladest.


Vennarti mõis

Vennarti mõis (saksa keeles Fenieth) oli Paadla mõisa kõrvalmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Paadla mõisast eraldatud alast.


Tergemäe mõis

Tergemäe mõis (saksa keeles Terkimäggi) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 16. sajandi algusest.


Paadla mõis

Paadla mõis (saksa keeles Padel) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast. Paadla mõis läänistati Buxhoevedenitele 1458. aastal.


Mäe-Nõmpa mõis

Mäe-Nõmpa mõis (saksa keeles Hoch-Nempa) oli poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 1731 Vana-Nõmpa mõisast eraldatud alast.


Mõnnuste mõis

Mõnnuste mõis (saksa keeles Mönnust) oli riigimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1738–1744 Lümanda ja Paju mõisast eraldatud aladest.


Käesla mõis

Käesla mõis (saksa keeles Kaesel) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1526.


Kandla mõis

Kandla mõis (saksa keeles Kandel) oli rüütlimõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1542.


Paatsa mõis

Paatsa mõis (saksa keeles Paatz) oli riigimõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.

Mõis rajati 18. sajandi algul.


Ohtja mõis

Ohtja mõis (saksa keeles Ochtjas) oli Küdema mõisa kõrvalmõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.

Esimesed teated Ohtja mõisast pärinevad 1566. aastast. Mõis oli mitme omaniku valduses, kuni 1749. aastal ostis mõisa Johann Gustav von Güldenstubbe Küdemalt.

Praegune maja on ehitatud umbes 19. sajandi teise poole algul.

Eesti ajal müüdi Ohtja mõisa maja Kärlalt tulnud metsavahile Oskar Jõelehele. Nimi muudeti Kesküla taluks.


Mustjala kirikumõis

Mustjala kirikumõis (saksa keeles Pastorat Mustel) oli kirikumõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.


Voose mõis

Voose mõis (saksa keeles Wosel) oli Massu mõisa kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandil.


Uue-Virtsu mõis

Uue-Virtsu mõis (saksa keeles Neu-Werder, vene keeles Ней-Вердеръ; Полумз. Уэ Виртсу; Им. Ней-Вердеръ) oli Vana-Virtsu mõis kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.


Tahu mõis

Tahu mõis (saksa keeles Schottanäs) oli rüütlimõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandil.


Sipa mõis (Lihula)

Sipa mõis (saksa keeles Sippa) oli Lihula mõisa kõrvalmõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1667 Karinõmme mõisast eraldatud alast.


Putkaste mõis (Martna)

Putkaste mõis (saksa keeles Putkas) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 17. sajandi I poolel.


Niinja mõis

Niinja mõis (saksa keeles Niens) oli Suure-Lähtru mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Mõisast on teateid alates 1574.


Jõesse mõis

Jõesse mõis (saksa keeles Jesse; ka Jõesoo mõis) oli Võnnu mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Mõisast on teateid alates 1498.

Mõis likvideeriti 1840 ja selle alad jaotati Sinalepa ja Võnnu mõisa vahel.


Sándor Pintér

Sándor Pintér (sündinud 3. juulil 1948 Budapestis) on Ungari poliitik.

Ta on 29. maist 2010 Ungari siseminister. Ta oli siseminister ka aastatel 1998–2002.

Sándor Pintér sündis 1948. aastal Budapestis. Ta lõpetas aastal 1978 Ungari Politseiohvitseride kolledži ja 1986. aastal Loránd Eötvösi Ülikooli.

Ta töötas muu hulgas politseiniku ja politseijuhina, hiljem tegeles äriga. Ungari Rahvavabariigi ajal oli ta Ungari Sotsialistliku Töölispartei liige, hiljem on olnud sõltumatu.


Lembitu (poeem)

"Lembitu" on Eesti kirjandusklassiku Friedrich Reinhold Kreutzwaldi avaldatud rahvusromantiline eepiline poeem muinaseestlaste vanemast Lembitust. Kreutzwald kirjutas teksti 1870–1882, poeem ilmus esmakordselt pärast tema surma 1885. aastal Tartus Martin Varese kirjastusel.

Teost on nimetatud "ulatuslikuks maailmavaatepoeemiks, mis väljendab autori usulis-filosoofilist maailmavaadet". Ehkki Läti Henriku "Liivimaa kroonika", mis on ainus allikas ajaloolise Lembitu kohta, kirjeldab teda sakslaste vastu sõdinud vanemana, on ta poeemis eelkõige eksistentsialistlik patsifist, kes eitab vägivalda.

1927. aasta märtsis ilmus Postimehes Ado Sääritsa uurimus, mille kohaselt polnud "Lembitu" siiski Kreutzwaldi algupärane teos, vaid valdavas osas mugandus saksa-šveitsi kirjaniku Joseph Viktor Widmanni 1869. aastal ilmunud eeposest "Buddha". Sääritsa hinnangul oli tekstis Kreutzwaldi enda salme vaid 11,57 protsenti.


Paul Tekkel

Paul Tekkel (12. jaanuar 1882, Piiri talu, Kriimani, Võnnu kihelkond (Haaslava vald), Tartumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti lastekirjanik ja luuletaja, mitme populaarse laulu sõnade autor.

Paul Tekkel õppis kohalikus vallakoolis, omandades hiljem Võnnus elades rätsepakutse. 1910. aastast elas ta Tartus. Paul Tekkel oli ühiskondlikult aktiivne, osaledes mitmetes seltsides nagu Karskuse Sõber, Ugaunia ja Eesti Noorsoo Karskusselts. Samuti oli ta ajalehtede Postimees, Kodu ja Lasteleht kaastööline.

Tekkeli loomingust on tõenäoliselt tuntuim 1913. aastal ilmunud luuletus "Kevadel" algussõnadega "Juba linnukesed väljas laulavad,/ kenad kasekesed kingul kohavad.", mille viisistas Karl August Hermann. Samuti on Tekkeli tekste viisistanud Paul Konsap ("Nüüd käes meil õnnis õhtutund") ja Juhan Aavik ("Üksik majakene põllu sees"). Luule kõrval kirjutas Tekkel ka proosat.


Jolyon Palmer

Jolyon Carlyle Palmer (sündinud 20. jaanuaril 1991 Horshamis) on Suurbritannia vormelisõitja.

Ta sõitis Vormel 1 sarjas 2016-2017 Renault' meeskonnas.


Rio Haryanto

Rio Haryanto (sündinud 22. jaanuaril 1993) on Indoneesia vormelisõitja.

Ta on Indoneesia kõigi aegade esimene sõitja Vormel 1 sarjas. 2016. aasta hooajal sõidab ta Manori meeskonnas.


Pascal Wehrlein

Pascal Wehrlein (sündinud 18. oktoobril 1994) on saksa vormelisõitja.

Ta sõidab 2016. aasta Vormel 1 hooajal Manori meeskonnas.


Piero Messina

Piero Messina (sündinud 30. aprillil 1981 Caltagirones, Sitsiilias) on Itaalia filmirežissöör, stsenarist ja helilooja.

Messina äratas juba filmikoolis õppides festivalidel tähelepanu oma lühifilmidega.

2011. aastal jõudis tema lühifilm "Maa" (Terra) Cannes'i filmifestivali võistlusprogrammi.

Ta töötas režissööri assistendina Paolo Sorrentino filmi "Kohutav ilu" (2013) juures, mis sai 2014. aastal parima võõrkeelse filmi Oscari.

2015. aastal esilinastus Veneetsia filmifestivalil Messina esimene täispikk mängufilm "Ootus" (L'attesa), peaosas Juliette Binoche. Selles filmis kõlab ka Arvo Pärdi muusika.

Messina ise on kirjutanud samuti muusikat mitmetele filmidele.


Anseküla kirikuvald

Anseküla kirikuvald (saksa keeles Pastorat Anseküll) oli vald Saaremaal Anseküla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.

Kirikuvalla alal asus Anseküla kirikumõis.

1891 liideti Anseküla kirikuvald Abruka vallaga.


Malle Treial

Malle Treial (alates 1975. aastast Malle Toimeta; sündinud 6. oktoobril 1945 Viljandis) on eesti endine näitleja.

Malle Treial lõpetas 1964. aastal Tõrva Keskkooli. Oli 1964–1965 Tõrvas õpetaja. Töötas aastatel 1965–1976 Endlas näitlejana. Hiljem oli Pärnus hotelli majandusjuhataja.


Vanavall

Vanavall oli 1582. aastal ehitatud bastion Narva linna lääneosas. See ehitati Viru värava juurde ja sisuliselt oli see bastei edasiarendus. Sellega jäi Viru värav selle peale rajatud Vanavalli sisse.


Astrid Pirn

Astrid Pirn (4. september 1929 Tartu – 10. mai 2003 Saaremaa) oli eesti näitleja.

Astrid Pirn lõpetas 1947. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi.

Töötas 1951 Kuressaare Teatri ja 1953–1963 Endla näitlejana.

Oli 1969–1984 Tallinnas Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teaduslikus Metoodikakeskuses metoodik.

Astrid Pirn kirjutas ka dramatiseeringuid, laulutekste (näiteks "Kalamehe jutt ehk "Oi latikas, oi lutsupoeg") ja Villem Kapi ooperi "Lembitu" libreto.


Ahti Puudersell

Ahti Puudersell (sündinud 6. jaanuaril 1963 Tartus) on eesti näitleja ja ettevõtja.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Elva Keskkooli ja 1985. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1985–1990 Nukuteatris. 1990. aastast oli ta Pärnus Endla näitleja, aga tegeles ka lavastamisega. Ahti Puudersell lahkus Endlast 2014. aastal, kuid 2015. aastast teeb taas lavastustes kaasa.

Ahti Puudersell on töötanud Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja Pärnu kooliteatris lavapedagoogina, esinenud Pärnu Raadios ja Päikeseraadios. Ta on mänginud telelavastustes, olnud saatesarja "Pärnu suvi" produtsent ja saatejuht.

2017. aasta seisuga peab ta koos abikaasa Piiaga Pärnu kesklinnas kohvikut Nullpunkt ja on õppinud kutsekoolis juurde koka eriala.


Hans Pulst

Hans Pulst (23. aprill 1895 Paikuse vald – 25. mai 1933 Tartu) oli eesti näitleja.

Hans Pulsti vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas Pärnu Linnakooli. Alustas lavategevust 1915. aastal Pärnu Näitlejate Ühingus. Võttis osa Vabadussõjast, mängis sõjaväeteatris. Töötas näitlejana 1919–1925 Endlas ja 1925–1933 Vanemuises. Oli ka laulja ja rekvisiitor.


Kristervall

Kristervall ehk Kristlasvall on 16. sajandi lõpus ehitatud bastion (mõnedes allikates poolbastion) Narva linna edelaosas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus.

See paekivimüüridega tugevdatud muldvall on säilinud tänaseni.

1980. aastate jooksul korrastati Kristervalli bastion ja selles asuv kasematt. Restaureerimistööde käigus avastati Kristervalli muldkehandis keskaegne linnamüüri torn. See konserveeriti ja restaureeriti, kaitsti ilmastiku eest koonusekujulise katusega.


Harry Porter

Harry Franklin Porter (31. august 1882 Bridgeport – 27. juuni 1965 Hartford) oli USA kergejõustiklane, kõrgushüppaja.

1908. aasta suveolümpiamängudel Londonis tuli ta olümpiarekordiga 1.90 olümpiavõitjaks kõrgushüppes.


Kuningavall

Kuningavall oli 16. sajandi lõpus ehitatud bastion Narva vanalinna loodeosas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus.

Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri loodetorn ümber basteiks ja hakati seda hüüdma Kuningavalliks. 17. sajandi alguses ehitati torn ümber uus-itaalia tüüpi bastioniks. 17. sajandi lõpus loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema.

Kuningavalli varemed on säilinud Narva Vanalinnas Rüütli tänav 6 maja ees Vestervalli ja Kraavi tänava nurgal. See on küngas, mis tõenäoliselt sisaldab bastioni aluseks olnud basteid või isegi basteile eelnenud keskaegse torni jäänuseid.


Liivavall

Liivavall oli aastatel 1583–1585 ehitatud bastion Narva linnas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus. See asus Victoria bastionist lõuna pool.

Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri kirdetorn ümber basteiks. 17. sajandi lõpul loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema.


Brittney Reese

Brittney Davon Reese (sündinud 9. septembril 1986 Inglewoodis Californias) on USA kergejõustiklane (kaugushüppaja).

2012. aastal tuli ta kaugushüppes tulemusega 7.12 olümpiavõitjaks.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 7.15-ga hõbemedali.

Ta on tulnud kaugushüppes neljal korral maailmameistriks ja kolmel korral ka sisemaailmameistriks.

Tema isiklik rekord kaugushüppes on välitingimustes 7.31, millega ta jagab kõigi aegade edetabelis üheksandat kohta. Selle tulemuse püstitas ta USA meistrivõistlustel 2. juulil 2016 Eugene'is. Tema varasem rekord oli 7.25, mis oli hüpatud 10. mail 2013 Dohas. Tema isiklik rekord sisetingimustes on 7.23, mille ta püstitas 11. märtsil 2012 İstanbulis ja mis on maailma kõige aegade kolmas tulemus.


Sophie Sooäär

Sophie Sooäär (ka Sofie Sooäär, 1935–1941 Sophie Rathfelder, aastast 1961 Sophie Moisar; 27. september 1914 Pärnu – 14. märts 1996 Tallinn) oli eesti laulja ja näitleja.

Sophie Sooäär oli pärit töölisperekonnast. 1931. aastal lõpetas ta Pärnus algkooli, õppis seejärel õmblemist. Ta oli 1934–1941 Endla näitleja ja tantsija ning 1941–1944 solist. 1944–1971 oli Sophie Sooäär Estonia solist. Ta on esinenud ka estraadil.

Sophie Sooäär on mänginud filmides "Mehed ei nuta", "Tuulevaikus", "Don Juan Tallinnas" ja "Ohtlikud mängud".


Erra mõisavald

Erra mõisavald (saksa keeles Gemeinde Erras) oli mõisavald Virumaal Lüganuse kihelkonnas Erra mõisas. Vald eksisteeris aastani 1866, mil moodustati Erra vald.


Brianne Theisen-Eaton

Brianne Theisen-Eaton (sündinud 18. detsembril 1988 Saskatoonis) on Kanada endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja).

Ta on õppinud Oregoni Ülikoolis.

2012. aasta Londoni olümpiamängudel saavutas ta seitsmevõistluses 6383 punktiga 11. koha.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta 6530 punktiga ja 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekings 6554 punktiga hõbemedali.

2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta viievõistluses isikliku rekordi 4881 punktiga kuldmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta oma esimese olümpiamedali, kui sai 6653 punktiga pronksmedali.

Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6808 punkti, mis on püstitatud 31. mail 2015 Götzises.

Ta on abielus kümnevõistleja Ashton Eatoniga.

Ta lõpetas 2017. aasta jaanuaris koos oma abikaasa Ashton Eatoniga sportlaskarjääri.


Wolfenstein (videomäng)

"Wolfenstein" on 2009. aastal valminud videomäng, mis on järg 2001. aasta mängule "Return To Castle Wolfenstein". Mängu tulevad tagasi tegelased eelmisest mängust, näiteks B. J. Blazkowicz, Wilhelm Strasse jt. Mäng jutustab natside plaanist kasutada teises dimensioonis leiduvat "musta Päikest" linnade hävitamiseks ja II maailmasõja võitmiseks. Mäng (nagu selle eelkäijagi) on FPS-mäng.


Marja-Liisa Landar

Marja-Liisa Landar (sündinud 19. juulil 1990) on eesti kergejõustiklane.

2016. aastal Poolas Toruńis toimunud kurtide sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali kõrgushüppes tulemusega 1.58.


Rõuge vald (Rõuge kihelkond)

Rõuge vald (saksa keeles Rauge) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Jaanipeebu külas.

1893 liideti Rõuge vallaga Rõuge kirikuvald ja Sänna vald.


Armstrongi piir

Armstrongi piir on kõrgus, kus atmosfäärirõhk on nii madal (0,0618 atmosfääri või 6,3 kPa (47 mmHg)), et vesi keeb inimkeha normaaltemperatuuril (37,0 °C).

Mõiste on nimetuse saanud USA sõjalenduri ja arsti Harry George Armstrongi järgi. Maal on selle piiri kõrguseks 18–19 km.


Geenius

Geenius on erakordsete vaimsete või erakordsete loominguliste võimetega inimene, keda iseloomustab tavaliselt seos uute saavutustega inimkonna teadmiste mingis valdkonnas. Kuigi on erandeid, siis enamasti on iga geenius seotud suurte saavutustega ühes valdkonnas. Pole olemas kindlat geeniuse definitsiooni ja nähtust on arutatud pikalt, kuid psühholoogid koondavad mõiste alla definitsiooni, mis hõlmab loovust ja väljapaistvat saavutust.


Moonalao tänav (Narva)

Moonalao tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Kraavi tänavast, ristub Hariduse ja Vaeselapse tänavaga ning lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 185 meetrit.

1912. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi Magasini tänav, 1927. aasta linnaplaanil Moonalao tänav.

Pärast Teist maailmasõda kandis tänav aastast 1952 nime V. Majakovski tänav (улица им. В. Маяковского) vene luuletaja Vladimir Majakovski järgi. 11. mail 1994 taastati linnavalitsuse otsusega Moonalao tänava nimi.


Põlgaste vald

Põlgaste vald (saksa keeles Pölks) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Põlgaste külas.

1892 liideti Põlgaste vallaga Sõreste vald.

1939. aasta vallareformiga jagati vald ja moodustati Erastvere, Põlgaste, Kõlleste, Kooraste ja Sõmerpalu vallast Kanepi vald, Aleksandri ja Põlgaste vallast moodustati Laheda vald ning Peri, Koiola, Kiuma ja Põlgaste vallast moodustati Põlva vald.


Omakapitali tootlus

Omakapitali tootlus (sageli lühend ROE ingliskeelsetest sõnadest return on equity, kasutatakse ka omakapitali rentaablus) näitab lihtaktsionäride omakapitali tulumäära. See mõõdab, kui tõhusalt ettevõte toodab tulu omakapitalist ehk netovaradest. ROE näitab, kui hästi ettevõte tulusid kasvatab investeeringuid kasutades. Üldiselt peetakse heaks ROE määraks 15–20%.


Erastvere vald

Erastvere vald (saksa keeles Errestfer) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus tänapäevae Erastvere küla aladel.

1894 liideti Erastvere vallaga Vana-Piigandi vald.


Kõlleste vald (Kanepi kihelkond)

Kõlleste vald (saksa keeles Köllist; ka Krootuse vald) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Krootuse külas.

1892 liideti Kõlleste vallaga Heisri ja Karaski vald.


Sõmerpalu vald (Urvaste kihelkond)

Sõmerpalu vald (saksa keeles Sommerpahlen) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Osula külas.

1867 liideti Sõmerpalu vallaga Peetrimõisa vald.


Putkaste vald

Putkaste vald (saksa keeles Putkas) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890, mil see liideti Martna vallaga.

Valla alal asus Putkaste mõis.


Rõude vald

Rõude vald (saksa keeles Ruhde; enne 1890 Suure-Rõude vald (saksa keeles Gross-Ruhde)) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja seejärel liideti see Martna vallaga.

1890 liideti Rõude vallaga Väike-Rõude vald.


Jõgisoo vald

Jõgisoo (Jõgisuu) vald (saksa keeles Joeggis) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1939.

Vallamaja asus tänapäeva Liivi küla aladel.

1890 liideti Jõgisoo vallaga Liivi vald ja 1893 Patsu vald.

1939. aasta vallareformiga liideti Jõgisoo vald uue Kullamaa vallaga.


Vihterpalu vald

Vihterpalu vald (saksa keeles Wichterpall) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vallamaja asus Änglema külas.

Vald eksisteeris 1866–1890 ja uuesti 1893–1939. Ajavahemikul 1890–1893 oli Vihterpalu vald liidetud Nõva vallaga.


Narva Kreenholmi Kool

Narva Kreenholmi Kool on põhikool Narva lõunaosas Kreenholmi linnaosas aadressil Vassili Gerassimovi tänav 2.


Marie Dorin Habert

Marie Dorin Habert (sündinud 19. juunil 1986 Lyonis) on Prantsusmaa laskesuusataja. Habert on olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister.

Laskesuusatamise maailmameistrivõistlustelt on Haber võitnud kokku 17 medalit.

Habert lõpetas karjääri 2018. aasta 18. märtsil, päev pärast naiste teatevõistluse võitu, Oslo jälitussõidu 20. kohaga.


Laura Dahlmeier

Laura Dahlmeier (sündinud 22. augustil 1993 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja.

Dahlmeier hakkas laskesuusatamist treenima 2002. aastal, esimest korda osales ta maailma karikasarjas 2012/13 hooajal.


László Nemes

László Nemes (sündinud 18. veebruaril 1977 Budapestis) on Ungari filmirežissöör ja stsenarist.

Nemesi isa on lavastaja András Jeles ning aastatel 1989–2003 elas ta Pariisis, kus hakkas juba 13-aastaselt oma keldris õudusfilme tegema.

2015. aastal esilinastus Cannes'i filmifestivalil tema esimene täispikk mängufilm "Sauli poeg" (Saul fia), mis sai seal žürii suure auhinna. Hiljem anti filmile nii parima võõrkeelse filmi Oscar kui ka Kuldgloobus.

Enne seda töötas Nemes muu hulgas kaks aastat režissööri assistendina Béla Tarri filmi "Mees Londonist" (2007) tegemisel.

Tema enda lemmikud filmirežissööride hulgas on Michelangelo Antonioni, Andrei Tarkovski, Ingmar Bergman, Terrence Malick ja Stanley Kubrick.


Saku vald (Keila kihelkond)

Saku vald (saksa keeles Sack) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.

Valla alal asus Saku mõis.


Vaike Tiik

Vaike Tiik (22. november 1921 – 13. märts 2016) oli kunstiteadlane ja museoloog, eesti kunsti XIX sajandi lõpu – XX sajandi alguse sõlmprobleemide oluline käsitleja, Ants Laikmaa elu ja loomingu põhiuurija, Tartu Kunstimuuseumi direktor.


Nõva vald (Risti kihelkond)

Nõva vald (saksa keeles Newe) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.

1893. aastal eraldusid Nõva vallast Risti ja Hatu vald, mis liitusid Padise vallaga. Vald eksisteeris uuesti 1893–1896, mil Nõva ja Vihterpalu vald eraldati eraldi valdadeks.

Seejärel eksisteeris ka Harju kreisi ja Harju maakonna Nõva vald 1896–1939. Vallamaja asus Nõva külas.

1890 liideti Nõva vallaga Hatu, Risti ja Vihterpalu vald.


Euroopa ühisturg

Ühisturg (Common market) loodi Rooma leppega 1958. a. ja oli algselt Euroopa majanduse ühenduse (EMÜ) nimetus. Ühisturu peamiseks eesmärgiks oli liikmesriikidevahelise kaubanduse ja teenuste liikumise liberaliseerimine tolliliidu loomise ja liikmesriikidevaheliste kvantitatiivsete piirangute eemaldamise teel. Esimese sammuna eemaldati 1968.a. liitu kuuluvate riikide vaheliselt kaubanduselt tollimaksud ja kvoodid ning kehtestati ühtne väline tollimaks kolmandatele riikidele. Kuid kaupade ja teenuste vabal liikumisel jäid kehtima füüsilised takistused (piirikontrolli sälimine sisepiiridel), tehnilised takistused (rahvuslikud piirangud) ja maksudega seotud takistused.

1986. a. allkirjastati Ühtne Euroopa Akt, mis nägi ette hiljemalt 1992. a-ks ühtse turu ehk siseturu (Single market) loomise, eesmärgiga kaotada kõik piirangud siseturul.

Ühtne turg käivitus 1. jaanuaril 1993 Maastrichti lepinguga. Sellest ajast toimivad ka 4 vabadust (kapitali, isikute, teenuste ja kaupade vaba liikumine).


Auga

Auga on paikkond Narva-Jõesuus. See on olnud tuntud supluspaik ja suvituskoht.

Varem oli see küla (saksa keeles Luga-Schmetzke, eesti keeles Šmetske) Vaivara kihelkonnas.


Metšetlino rajoon

Metšetlino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Bolšeustikinskoje.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 49 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 394. 2010. aasta seisuga olid elanikest 59,8% baškiirid, 23,6% tatarlased ja 15,4% venelased.


Nabala vald

Nabala vald oli vald Harjumaal. Vallamaja asus Nabala külas.

Vald moodustati 1919, kui see eraldati Kurna vallast, ja vald lõpetas tegevuse 1939, kui see liideti 1939. aasta vallareformiga Tõdva vallaga..


Nabala vald (Jüri kihelkond)

Nabala vald (saksa keeles Nappel) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald asutati 1866. Aastal 1891 liideti see Kurna vallaga.

Valla alal asus Nabala mõis.

2.02.1919 lahutati Harju maakonnanõukogu otsusega Kurna vallast Nabala kogukond iseseisvaks Nabala vallaks.


Árpád

Árpád (u 845 – u 907) oli madjarite hõimuliidu juht 9. ja 10. sajandi vahetusel. Ta võis olla kas ungarlaste püha valitseja ehk kende või nende sõjaline juht ehk gyula.

Kuna eri allikad sisaldavad tema kohta vasturääkivaid andmeid, ei ole suuremas osas tema elu puudutavatest üksikasjadest ajaloolaste seas jätkuvalt täielikku üksmeelt. Vaatamata sellele kutsuvad paljud ungarlased teda oma riigi rajajaks ja mõned hilisemad kroonikad on rõhutanud tema kõige silmapaistvamat rolli Pannoonia madaliku hõivamisel. Temast põlvnev Árpádi dünastia valitses Ungari kuningriiki aastani 1301.


Vinni-Pajusti Gümnaasium

Vinni-Pajusti Gümnaasium (akronüümina VPG) on Lääne-Viru maakonnas, Vinni alevikus asuv üldhariduskool.

VPG moto on "Toimeta targasti!" ja maskott Vinni-Puhh (Winnie-Puhh).

2007. aastal jõudis kool riigieksamite pingereas 13. kohale.


Bižbuljaki rajoon

Bižbuljaki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Bižbuljak.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 85 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 356. 2010. aasta seisuga olid elanikest 35,3% tšuvašid, 26,1% tatarlased, 22% baškiirid ja 11,8% venelased.


Karaideli rajoon

Karaideli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Karaidel.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 99 asulat.

20165. aastal oli rajooni elanike arv 25 766. 2010. aasta seisuga olid elanikest 47% baškiirid, 26,9% tatarlased, 19,8% venelased ja 15,9% marid.


Kęstutis Trečiokas

Kęstutis Trečiokas (sündinud 3. märtsil 1957 Telšiais) on Leedu poliitik (Kord ja Õiglus). Ta on 17. juulist 2014 Leedu keskkonnaminister.

Ta lõpetas aastal 1975 Telšiais keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna. Aastal 1991 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli mänedžmendi erialal.

Ta töötas aastatel 1982–1993 algul elektriinsenerina, hiljem kommertsdirektorina trikotaažiettevõttes Mastis. Aastatel 1993–1998 töötas ta aktsiaseltsis Telteksa. Lisaks oli ta aastatel 1995–2011 Telšiai rajoonivolikogu saadik.

Veebruarist 2013 kuni juulini 2014 oli ta Leedu asemajandusminister. 17. juulist 2014 on ta Leedu keskkonnaminister.

Ta oli aastatel 1987–1990 Leedu Kommunistliku Partei liige, aastast 1994 kuulus ta Leedu Tsentristide Uniooni, aastast 2002 Leedu liberaaldemokraatlikku parteisse, aastast 2006 kuulub ta erakonda Kord ja õiglus.


Davlekanovo rajoon

Davlekanovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Davlekanovo.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 92 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 40 381. 2010. aasta seisuga olid elanikest 36,3% baškiirid, 36,1% venelased, 17,5% tatarlased, 3,4% tšuvašid ja 3,3% ukrainlased.


Sterlibaševo rajoon

Sterlibaševo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Sterlibaševo.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 69 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 18 469. 2010. aasta seisuga olid elanikest 54,3% tatarlased, 36,2% baškiirid, 5,9% venelased ja 5,9% tšuvašid.


Narva sünagoog

Narva sünagoog oli sünagoog Narvas, mis avati 1870. aastatel (teistel andmetel 1850. aastatel).

Luba selle ehitamiseks saadi 1877. aastal (teistel andmetel ehitati juutide ostetud hoone sünagoogiks ümber 1876. aastal arhitekt Novitski projekti järgi). Sünagoog ehitati 1884. aastal. Aastatel 1890–1895 oli see suletud. Sünagoog põles Vabadussõja ajal maha.

Oletatavasti sünagoog taastati ja tegutses Teise maailmasõjani. Sünagoog hävis Teise maailmasõja ajal 1944. aastal.


Krasnokamski rajoon

Krasnokamski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Nikolo-Berjozovka.

Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 68 asulat.

2016. aastal oli rajoonis 27 626 elanikku. 2010. aasta seisuga olid elanikest 31,3% baškiirid, 26,5% marid, 25,8% tatarlased ja 14,7% venelased.


Bratislav Petković

Bratislav Petković (serbia keeles Братислав Петковић; 26. september 1948 Belgrad – 9. mai 2021 Belgrad) oli Serbia filmilavastaja, näitekirjanik ja poliitik.

Ta oli automuuseumi ja modernse garaažiteatri asutaja ja direktor.

Bratislav Petković oli Serbia Progressiivse Partei liige.

Ta oli 27. juulist 2012 kuni 2. septembrini 2013 Serbia kultuuri- ja informatsiooniminister.


Näpumäng

Näpumängud on sõrmede mängulised harjutused, mille kaudu saab kaasa aidata näiteks sõrmelihaste, mälu, kujutlusvõime ja käe peenmotoorika arengule. Mängud loovad positiivse meeleolu. Laps õpib näpumängude abil jäljendama ning lisatud rütmitekst aitab parandada kõne rütmi ja selgust.


Narva Paju Kool

Narva Paju Kool on põhikool Narva kirdeosas Sutthoffi linnaosas aadressil Juhhanovi tänav 3.

Kool alustas õppetööd 1. septembril 1970 nimega Narva Keskkool nr 10.

Alates 1996. aastast on kooli nimi Narva Paju Kool.

14. veebruaril 2008 tegi Narva Linnavolikogu otsuse, mille kohaselt 31. augustil 2008 liideti kooliga Narva Paplimäe Kool. Koolis moodustati klassid erivajadustega õpilastele, kes õpivad lihtsustatud õppekava järgi.

2012. aastal muudeti Paju kool põhikooliks.

Kooli õppekeel on vene keel.

Kooli direktor on alates 2003. aastast Ljudmila Smirnova.


Aleksandra Zabelina

Aleksandra Zabelina (vene Александра Ивановна Забелина; 11. märtsil 1937 Moskva – 27. märts 2022) oli vene vehkleja ja vehklemistreener, kolmekordne olümpiavõitja ja üheksakordne maailmameister.

Aleksandra Zabelina võitis kuldmedali floreti naiskonnavõistluses Rooma olümpiamängudel 1960, México olümpiamängudel 1968 ja Müncheni olümpiamängudel 1972.

Maailmameistriks tuli ta üheksa korda, neist üks kord individuaalselt, kuus korda võitis maailmameistrivõistluste hõbemedali.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina, sealhulgas treenis ta olümpiavõitja Marija Mazinat.


Chronicon Pictum

"Chronicon Pictum" (ladina keeles 'illustreeritud kroonika') on 14. sajandi teise poole Ungari kuningriigis koostatud keskaegne illustreeritud kroonika. Kroonika koostati kuningas Lajos I õukonnas ja see esindab kuninglike õukondade rahvusvahelist kunstistiili.

Kroonika täielik pealkiri on "Chronicon pictum, Marci de Kalt, Chronica de gestis Hungarorum" ehk "Illustreeritud kroonika, Márk Kálti kroonika ungarlaste tegude kohta". Kroonikat tuntakse ungari keeles nimega "Képes Krónika" ning selle kohta kasutatakse veel nimesid "Chronica Hungarorum", "Chronicon (Hungariae) Pictum", "Chronica Picta" ja "Chronica de Gestis Hungarorum".


Sinine tund

Sinine tund on ajavahemik fotograafias, päeval, hämariku ajal hommikul ja õhtul, mil Päike asub allpool horisonti, ligikaudu 4–6 kraadi allpool silmapiiri, ehk tsiviilhämariku ajal. Seetõttu ei jõua maapinna lähedusse otsest päikesevalgust, vaid ainult hajusvalgus, mis omandab sinaka tooni. Päikesevalgus muutub sinakaks sellepärast, et Päikeselt tuleva valguse spektri punasem osa läbib atmosfääri ning lahkub otse avakosmosesse, valguse sinine spektriosa aga hajub atmosfääris ning jõuab Maa pinnani. Õhtusel ajal leiab sinine tund aset videviku lõpus ning sellele eelneb kuldne tund, hommikusel ajal algab videvik sinise tunniga ning sellele järgneb kuldne tund. Erilise valguse tõttu hindavad sinist tundi kõrgelt ka kunstnikud ja fotograafid.


Keskvere vald

Keskvere vald (saksa keeles Keskfer) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890, mil valla alad läksid Martna valla koosseisu.

Valla alal asus Keskvere mõis.


Haeska vald (Martna kihelkond)

Haeska vald (saksa keeles Hasik) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893, mil valla alad läksid Martna valla koosseisu.

1890 liideti Haeska vallaga Rannamõisa vald.


Ravila vald (1866)

Ravila vald (saksa keeles Me(e)ks) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891, mil see liideti Palvere vallaga.

Valla alal asus Ravila mõis.


Ravila vald (1899)

Ravila vald (aastani 1917 Nikolai vald, saksa keeles Nikolai-Gemeinde) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1899–1939. Vallamaja asus Vardja külas.


Investeeringute tootlus

Investeeringute tootlus (sageli lühend ROI ingliskeelsest sõnast return on investment) mõõdab investeeritud ressurssidest saadavat kasu. Mida kõrgem investeeringute tootlus, seda suuremad on tulud võrreldes kuludega. Investeeringute tootluse abil hinnatakse investeeringu tõhusust ja võrreldakse erinevaid investeeringuid. Majanduslikult on investeeringute tootlus üks viis, kuidas arvestada kasumi suhet investeeritud kapitalisse.


Nikolai vald (1891)

Nikolai vald (saksa keeles Nikolai-Gemeinde; ka Palvere vald) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Palvere vald eksisteeris 1891–1899 ja 1899 moodustati Nikolai vald (hilisema nimega Ravila vald) erinevates piirides uuesti.


Milena Pavlović-Barili

Milena Pavlović-Barili (ka Barilli; serbia keeles Милена Павловић-Барили; 5. november 1909, Požarevac, Serbia – 6. märts 1945, New York) oli Serbia maalikunstnik ja luuletaja, Serbia modernismi silmapaistvaim naissoost esindaja.

Tema itaallasest isa Bruno Barilli oli mõjukas helilooja ning serblannast ema Danica Pavlovic, Karađorđevićite dünastia järeltulija, õppis kunsti. Milena õppis Belgradis Kuninglikus Kunstikoolis (1922–1926) ja Münchenis (1926–1928).

1930ndate algul lahkus Pavlović-Barili Serbiast, kuhu enne Teist maailmasõda pöördus tagasi vaid lühikesteks visiitideks. Hispaanias, Roomas, Pariisis ja Londonis viibides suhtles ta Jean Cocteau ja André Bretoniga ning teda mõjutasid paljud Lääne kunstnikud, eriti Giorgio de Chirico. 1939. aastast elast ta New Yorgis, kus suri 1945. aastal ratsaõnnetuse tagajärjel.

Milena Pavlović-Barili loomingu teemad ulatusid portreedest piiblilugude fantaasiarikaste tõlgendusteni. Motiivide seas olid sagedased unenäolised olukorrad, kardinad, inglid, Venuse kujud ja arlekiinid. Paljud tema tööd on muuseumide püsiekspositsioonis Roomas, New Yorgis, Belgradi Kaasaegse Kunsti Muuseumis ning tema kodulinnas Požarevacis, kus kunstniku kunagises sünnikodus paikneb nüüd majamuuseum.


Baltatševo rajoon

Baltatševo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Starobaltatševo.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 79 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 217. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,1% baškiirid, 31,2% tatarlased, 12,6% marid, 2,5% venelased ja 2,3% udmurdid.


Taali vald

Taali vald (saksa keeles Staelenhof; ka Paikuse vald) oli vald Tori kihelkonnas Pärnumaal.

Vallamaja asus Kõrsa külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1893 liideti Taali vallaga Sindi vald.

1939. aasta vallareformi järel kuulus Taali valla maa-ala valdavas enamuses Paikuse valla koosseisu.


Blagoveštšenski rajoon

Blagoveštšenski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Blagoveštšensk.

Rajoonis on 1 linna-asundus ja 15 külaasundust, kus on kokku 100 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 49 594. 2010. aasta seisuga olid elanikest 61% venelased, 15,6% baškiirid, 13,9% tatarlased ja 6,7% marid.


Hiiru mõis

Hiiru mõis (saksa keeles Klein-Attel) oli Atla mõisa kõrvalmõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.

Mõis rajati 1686 Atla mõisast eraldatud alast.


Kuimetsa mõis

Kuimetsa mõis (saksa keeles Kuimetz) oli rüütelkonnamõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisakoht Rapla valda Rapla maakonnas.


Umbru mõis

Umbru mõis (saksa keeles Ummern) oli Järlepa mõisa kõrvalmõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.

Mõis rajati 1662 Angerja mõisast eraldatud alast.


Rannamõisa mõis (Keila)

Rannamõisa mõis (saksa keeles Strandhof) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Rannamõisa küla lähedal Harku vallas Harju maakonnas.

Mõisast on teateid alates 1589.


Kaarma mõis (Väike-Maarja)

Kaarma mõis (saksa keeles Kaarmann) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1538.


Kärsa mõis

Kärsa mõis (saksa keeles Kersel) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1456.


Nõmme mõis (Väike-Maarja)

Nõmme mõis (saksa keeles Nömme) oli poolmõis (varem rüütlimõis) Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1793 Tammiku mõisast eraldatud alast.


Pandivere mõis

Pandivere mõis (saksa keeles Pantifer) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Pandivere küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 1801 Kärsa mõisast eraldatud alast.


Moora mõis

Moora mõis (saksa keeles Mohrenhof) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Moora küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisast on teateid alates 1551.


Pudivere mõis

Pudivere mõis (saksa keeles Poidifer) oli Avanduse mõisa kõrvalmõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Pudivere küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.


Selli mõis

Selli mõis, ka Seli mõis (saksa keeles Sellie) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Selli küla lähedal Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Piibe mõisast eraldatud alast.


Tammiku mõis (Simuna)

Tammiku mõis (saksa keeles Tammik) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Tammiku küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisast on teateid alates 1526.


Ohakvere mõis

Ohakvere mõis (saksa keeles Ahagfer) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1621 Jõhvi mõisast eraldatud alast.


Toila mõis

Toila mõis (saksa keeles Toila) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Toila valla Valaste küla territooriumile. Toila alevik jääb 5 km ida poole.

Mõis rajati 17. sajandil.

Mõis koos selle juures asuva Toila paljandiga on andnud nime Toila kihistule.


Voka mõis

Voka mõis (saksa keeles aastani 1781 Fockenhof, seejärel Choudleigh) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Ida-Viru maakonda Toila valda Voka alevikku.


Vatku mõis

Vatku mõis (saksa keeles Wattküll) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.

Vatku mõisamaade suurus oli 1895. aastal 2469 tiinu ja 1912. aastal 2790 tiinu, millest mõis ise oli 1093 tiinu, sellest 518 Kadrina kihelkonnas ja 575 Haljala kihelkonnas.


Oonurme mõis

Oonurme mõis (saksa keeles Onorm) oli Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Oonurme külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Moora mõisast eraldatud alast.


Permisküla mõis

Permisküla mõis (saksa keeles Permesküll) oli Pagari mõisa kõrvalmõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Permisküla küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.


Pootsiku mõis

Pootsiku mõis (saksa keeles Potzik) oli Iisaku mõisa kõrvalmõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Pootsiku küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

Mõis rajati 1856 Jõhvi mõisast eraldatud alast.


Rannapungerja mõis

Rannapungerja mõis (saksa keeles Rannapungern) oli Pagari mõisa kõrvalmõis Virumaal Iisaku kihelkonnas. Nüüdisajal jääb endine mõisasüda Rannapungerja külla Ida-Virumaal Alutaguse vallas.


Tudulinna mõis

Tudulinna mõis (saksa keeles Tuddolin) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Tudulinna aleviku lähedal Alutaguse vallas Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 19. sajandi lõpul Rakvere mõisast eraldatud alast.


Tärivere mõis

Tärivere mõis, ka Terevere mõis (saksa keeles Terrefer) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Tärivere küla lähedal Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.

1914. aastal omandas mõisa Konstantin von Rentelnilt, Tallinna Piirituse Vabrikantide Ühisus Rosen ja Co hinnaga 204 000 rubla.


Rääsa mõis

Rääsa mõis, ka Uando mõis, Oando mõis, Vando mõis (saksa keeles Räsa) oli eramõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1737 Mäetaguse mõisast eraldatud alast.


Voorepere mõis

Voorepere mõis (ka Voorepera mõis; saksa keeles Worroper) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 17. sajandil.


Kaarli mõis (Rakvere)

Kaarli mõis (saksa keeles Alt-Sommerhusen, Alt Sommerhausen) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1481., kui on mainitud mõisa ja küla Sommerhusen. Mõisaomanikud olid Hastferid. Vennad Carl ja Heinrich Hastfer jagavad isalt Helmold Hastferilt, päranduseks saadud mõisa omavahel ja määrasid piirid kindlaks nii, et Carl sai mõisa Alt-Sommerhusen ehk Kaarli ja vend Heinrich küla, millest kujunes Sõmeru mõis (Neu-Sommerhusen).


Ubja mõis

Ubja mõis (saksa keeles Ubbia) oli Kohala mõisa kõrvalmõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1875 Uhtna mõisast eraldatud alast., kui Uhtna mõisnik Nikolai von Weiss 1874. aastal müüs Uhtna poolmõisa Ubja Nicolai von Wrangellile.


Haansalu mõis

Haansalu mõis (saksa keeles Lilienhof, Ansel, Hansal) oli Pada mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1557 Vasta mõisast eraldatud alast.


Satsu mõis

Satsu mõis (saksa keeles Satzo) oli Kalvi mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 18. sajandi algul Ulvi mõisast eraldatud alast.


Samma mõis

Samma mõis (saksa keeles Samm) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1583.


Tüükri mõis

Tüükri mõis (saksa keeles Dückern) oli Kalvi mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on teateid alates 1526.


Unukse mõis

Unukse mõis (saksa keeles Unnuks) oli Vasta mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1782–1795 Koogu mõisast eraldatud alast.


Karja tänav (Narva)

Karja tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Kraavi tänavalt, ristub Hariduse, Vaeselapse ja Vestervalli tänavaga ning lõpeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 410 m.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi улица Широкая, 1912. ja 1927. aasta linnaplaanil Lai tänav.

Pärast Teist maailmasõda kandis tänav nime Komsomoli tänav (vene keeles Комсомольская улица) Nõukogude Liidu kommunistliku partei noorsoo-organisatsiooni – komsomoli – järgi. 11. mail 1994 ennistati linnavalitsuse otsusega Karja tänava nimi.

Oletatavasti on tänav praeguse nime saanud keskaegse linnamüüri põhjaküljel asunud Karja värava järgi, mille kaudu viis tee linnale kuuluvate karjamaade juurde.

Endise polikliiniku hoones aadressil Karja tänav 3 asub praegu Narva Muusikakool.


Oru vald (Lääne-Nigula kihelkond)

Oru vald (saksa keeles Orrenhof) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1950.

Vallamaja asus Linnamäe külas.


Adila vald

Adila vald (saksa keeles Addila) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891, mil see liideti Kirna-Kohatu vallaga.

Valla alal asus Adila mõis.


Suursuu-forellahven

Suursuu-forellahven ehk aunas (Micropterus salmoides) on mageveekala, kes kuulub päikesekalalaste sugukonda. Tema looduslik elupaik on Põhja-Ameerika.

Suursuu-forellahven on oliivirohelise värvusega, kuid pärast jääminekut on ta tavaliselt hall. Emased isendid on tavaliselt isastest suuremad. Suursuu-forellahvena suurim dokumenteeritud pikkus on 75 cm ja mitteametlik suurim kaal 11,4 kg. Kala keskmine eluiga on umbes 16 aastat.

Suursuu-forellahvena noorkalad toituvad peamiselt kalamaimudest, vähilistest ja putukatest. Täiskasvanud toituvad väiksematest kaladest, tigudest, vähkidest, konnadest, madudest, salamandritest, vette kukkunud nahkhiirtest, veelindudest ja pisiimetajatest ning isegi alligaatoripoegadest.

Saagi suurus võib olla kuni 50% kala suurusest. Suursuu-forellahven eelistab elupaiku, kus on palju varjekohti, sest ta jahib oma saaki varitsedes. Täiskasvanud isendid on tavaliselt oma elupaiga tippkiskjad, kuid noorkalad on tihti saagiks teistele loomadele.

Kuna suursuu-forellahven on harrastuskalastajate seas väga hinnatud püügikala, siis on teda asustatud ka mitmesse riiki väljaspool tema loodusliku leviala. Invasiivse liigina võib ta põhjustada mitmete kohalike liikide seisundi halvenemist või isegi väljasuremist. Arvatakse, et suursuu-forellahven on põhjustanud Guatemalas atitláni püti (Podilymbus gigas) hävimise, kelle elupaigaks oli Atitláni järv.


Ungarlaste suurvürst

Ungarlaste suurvürst (ungari keeles Nagyfejedelem) oli 9. ja 10. sajandil ungarlaste hõimuliitu juhtinud pealiku tiitel, mida kasutati ka selleaegsed allikates. Bütsantsi keiser Konstantinos VII Porphyrogennetos kasutas oma teoses De Administrando Imperio Árpádi kohta ladinakeelset tiitlit megas Turkias arkhon ja Querfurti Bruno viitas oma teoses Sancti Adalberti Pragensis episcopi et martyris vita altera suurvürst Gézale ladinakeelse tiitliga Ungarorum senior magnus.

Tõenäoliselt valisid suurvürsti seitsmest madjarite hõimust koosneva liidu ja ungarlastega enne aastat 830 liitunud kolme kabaari hõimu (dissidentlikud kasaari hõimud) juhid. Ent on tõenäolisem, et esimese suurvürsti Álmosi, Árpádi isa, määras ametisse kasaaride kagaan. Jätkuvalt arutletakse selle üle, kas suurvürst oli hõimuliidu vaimne juht (kende), hõimuliidu sõjaline juht (gyula) või oli tegemist uue tiitliga.

Paistab, et ajal, mil ungarlased oma senistelt elualadelt (Etelköz) välja suruti ja nad Pannoonia madalikule (Honfoglalás) liikusid, oli suurvürsti võim vähenemas. Suurvürst Géza ajaks valitses Transilvaaniat (pool)sõltumatu pealik (gyula). Ungari esimesel kuningal István Pühal ei tulnud seetõttu vallutada mitte ainult mainitud gyula territoorium, vaid ka Banaadi valitseja Ajtony ja mustade madjarite alad.

Tiitel kadus peale Istváni (kes enne ristimist kandis paganlikku nime Vajk) Ungari kuningaks kroonimist kas 1000. aasta 25. detsembril või 1001. aasta 1. jaanuaril.


Riisipere vald

Riisipere vald (saksa keeles Riesenberg; 1915–1917 Sergejevi (Sergei) vald) oli vald Harjumaal Nissi kihelkonnas. Vallamaja asus Nissil.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1891 liideti Riisipere vallaga Lehetu, Munalaskme ja Nurme vald.


Koigi vald (Ambla kihelkond)

Koigi vald (saksa keeles Koick) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892.

1892 liideti Koigi vallaga Järvajõe, Karkuse, Kuru, Nõmmküla, Saiakopli ja Uudeküla-Tamsalu vald.

Koigi vald nimetati hiljem Nõmmküla vallaks.


Raka vald

Raka vald (saksa keeles Rackamois) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892.

Valla alal asus Raka mõis.


Karkuse vald

Karkuse vald (saksa keeles Karkus) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Nõmmküla vallaga.

Valla alal asus Karkuse mõis.


Kuksema vald

Kuksema vald (saksa keeles Jürgensberg) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Valasti külas.

1892 liideti Kuksema vallaga Metstaguse, Pähu ja Roosna-Alliku vald.


Kuie vald

Kuie vald (saksa keeles Kui või Kuy) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti see Võhmuta vallaga.

Vallas tegutses Kuie vallakool.

Valla alal asus Kuie mõis.


Esna vald

Esna vald (saksa keeles Orrisaar) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas ja Järva maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Kareda külas.

1892. aastal liideti Esna vallaga Kodasema, Müüsleri, Viisu, Vodja, Öötla ja 1893 Koordi vald. 1913. aastal on valla koosseisus nimetatud ka Peetri kirikuvald, Küti (Esna kõrvalmõisa) ja Korba poolmõisa.

1916. aastal nimetati vald ametlikult ümber Ruzski vallaks.

1917. aastal liideti Esna vallaga Ammuta, Ataste, Köisi.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Esna valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Vodja asunduse maa-alast, Kareda vald.


2016. aasta Brüsseli plahvatused

2016. aasta 22. märtsi hommikul toimus Brüsselis kolm koordineeritud pommiplahvatust: kaks Brüsseli lennujaamas Zaventemis ning üks Brüsseli metroo Maelbeeki metroojaamas. Rünnakutes hukkus 32 tsiviilisikut ja kolm enesetaputerroristi, üle 300 inimese sai vigastada. Terrorirünnakute eest võttis vastutuse ühendus Islamiriik.

Tegu oli suurima hukkunute arvuga terrorirünnakuga Belgia ajaloos. Belgia valitsus kuulutas kolm järgmist päeva leinapäevadeks.


Monster Energy NASCAR Cup

Monster Energy NASCAR Cup (sageli lühendatult lihtsalt Cup või Cup Series) on kõrgeim USA autospordiorganisatsiooni NASCAR korraldatav võidusõidusari.

Sarja nimetus tuleneb selle praeguse peasponsori energiajoogifirma Monster nimest. Algul kandis see nimetust Strictly Stock Series (1949), seejärel Grand National Series (1950–1970). Aastatel 1971–2003 oli sari tuntud Winston Cupi sarjana. 2004. aastal sai sarja peasponsoriks telekommunikatsioonifirma Nextel ja sarja nimeks Nextel Cup; nimesponsori liitmise järel Sprinti korporatsiooniga 2007. aastal muudeti sarja nimi Sprint Cupiks. 2017. aastal sai sarja peasponsoriks energiajoogifirma Monster ning sarja nimeks Monster Energy Nascar Cup Series.

Sarja paremusjärjestuse paneb paika punktisüsteem, kus sõitjatele jagatakse punkte etapil saavutatud koha ja juhitud ringide arvu järgi. Sarja 36 etapist koosnev hooaeg jaguneb kaheks osaks. Esimese 26 etapi järel pääseb 16 kõige enam võite ja punkte kogunud sõitjat 10-etapilisele "finaalturniirile", millega selgitatakse meister.

Sarja peamiseks kandepinnaks on USA kaguosa, kus toimuvad pooled meistrivõistluste etappidest. Enamjaolt sõidetakse betoon- või asfaltkattega trekiovaalidel, kuid mõned etapid sõidetakse ka "euroopalikel" ringradadel. Kõik sarja etapid toimuvad tänapäeval USAs, kuigi varem on meistrivõistluste etappe peetud ka Kanadas, millele on lisandunud demonstratsioonsõidud Jaapanis ja Austraalias. Sarja kõige prestiižikamat etappi, Daytona 500 miili sõitu jälgis 2016. aastal Ameerikas 11,4 miljonit televaatajat – kaks korda vähem kui selle hiilgeaegadel 2000. aastate keskel.

Autotootjatest osalevad sarjas Chevrolet, Ford ja Toyota. Kasutatavad tagarattaveolised võidusõiduautod meenutavad väliselt tavalisi sõiduautosid, kuid on ehitatud terasest toruraamile ning peavad kujult vastama standardsele mõõtemallile. Jõuallikana kasutatakse 358-kuuptolliseid (5,86 l) V8-mootoreid, mis alates 2012. aastast on elektroonilise sissepritsega ning võimaldavad tänase ligi 725 hj (541 kW) võimsuse juures saavutada võidusõidurajal kiiruseks ligi 320 km/h.


Raul Ainla

Raul Ainla (sündinud 13. oktoobril 1969 Tartus) on Eestis tegutsev vandeadvokaat.

Ta lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

1994. aastast töötas Advokaadibüroos Sirje Must juristina ja aastatel 1995–1998 samas büroos advokaadina.

Aastatel 1998–2007 töötas Alvini Advokaadibüroos ja Advokaadibüroos Alvin, Rödl & Partner.

Vandeadvokaadina tegutseb alates 2002. aastast.

2008. aastast Advokaadibüroo Eipre & Partnerid partner.


Verhni Usloni rajoon

Verhni Usloni rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Verhni Uslon.

Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 74 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 16 580. 2010. aasta seisuga olid elanikest 65,8% venelased, 24,9% tatarlased ja 6,9% tšuvašid.


Tihange'i tuumaelektrijaam

Tihange'i tuumaelektrijaam on tuumaelektrijaam Belgias Huy linnas.

Jaam valmis aastal 1975. Jaamas on kolm reaktorit koguvõimususega 2,985 MW.

Jaama ekspluateerimisaega on kahel korral pikendatud. Jaamas on leidnud aset mitu ohtlikku tehnilist intsidenti.

Tuumajaam asub Maasi jõe paremal kaldal.


Advokaadibüroo Eipre & Partnerid

Advokaadibüroo Eipre & Partnerid 2002. aastal asutatud advokaadibüroo.

Alates 2014. Aastast on Advokaadibüroo Eipre & Partnerid Advokaadibüroo Consensus sõlmitud ühinemislepingu, mille kohaselt ühendavaks ühinguks on OÜ Advokaadibüroo Eipre & Partnerid.