Sfääriline liikumine

Sfääriline liikumine on jäiga keha selline liikumine kus üks kehaga muutumatult seotud punkt jääb liikumatuks. Sellise keha liikumisel liiguvad kõik teised punktid sfääri pindadel, mille keskpunktiks on liikumatu punkt. Peale püsivalt liikumatu punkti on sellisel kehal igal ajahetkel hetkeliselt liikumatu sirge, mis läbib liikumatut punkti ja mida nimetatakse hetkeliseks pöörlemisteljeks. Keha liikumist antud hetkel võib vaadelda kui pöörlemist ümber hetkelise pöörlemistelje mingi nurkkiirusega \bar { \omega }. Kuna hetkeline pöörlemistelg pidevalt muudab oma asendit ruumis, siis koos sellega muutub ka nurkkiiruse \bar

Keha nurkkiirendus võrdub nurkkiiruse tuletisega aja järgi. \bar { \alpha } = \bar Selle valemi põhjal võib nurkkiirendust vaadelda kui nurkkiiruse \bar { \omega } lõpp-punkti kiirust. Selline tõlgendus ülesannetes võimaldab praktiliselt leida nurkkiirenduse suurust ja suunda.

Erijuhul kui \omega = const, võib kasutada teoreemi konstantse mooduliga vektori tuletisest.

Konstantse mooduliga vektori tuletis aja järgi võrdub vektori hetkelise nurkkiiruse ja vektori enda vektorkorrutisega \bar { \alpha } = \bar { \omega } , kus \bar { \omega_1 } on vektori \bar { \omega } pöörlemise nurkkiirus. Valem on õige ainult siis, kui \omega = const.

Sfääriliselt liikuva keha punktide kiirused arvutatakse nagu pöörlemisel ümber hetkelise pöörlemistelje: \vec {v} = \vec { \omega } \vec {r}, kus kohavektor \vec {r} on tõmmatud keha kinnituspunktist antud punktini. Punkti kiiruse moodul v= \omega h, kus h on antud punkti kaugus hetkelisest pöörlemisteljest.


Priima

Priima on Tubakavabriku Leek toodetud filtrita sigareti mark.

1996. aasta alguses ühtlustati välis- ja kodumaiste sigarettide aktsiisid. Priima pakk hakkas poes endise 2,60 krooni asemel maksma 7,60.

2001. aastal oli Priima poehind 10,50–11 krooni.


Ouaddaï piirkond

Ouaddaï piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. See asub riigi idaosas ja piirneb Sudaaniga.

2008. aastal eraldati Ouaddaï piirkonnast Sila piirkond.

Piirkond jaguneb Abdi, Assoungha ja Ouara departemanguks.

Rahvastiku enamuse moodustavad mabad, zaghavad ja araablased.


Tuletis

Tuletis on tuletamise ehk mõttetegevuse abil millegi olemasoleva muutmise ja selle alusel millegi uue loomise tulemus.

Tuletis on matemaatikas funktsiooni muudu Δy = f(x + Δx) − f(x) ja argumendi muudu Δx suhte piirväärtus argumendi muudu lähenemisel nullile. Tuletis on sõnatuletuse abil moodustatud sõna. Tuletis ehk tuletatud teos on algsel teosel põhinev uus iseseisev teos.


Adua lahing

Adua lahing toimus 1. märtsil 1896 Itaalia ja Etioopia sõjavägede vahel Adwa linna lähedal Tigrays.

1890. aastail üritasid juba Eritrea ja Somaalia hõivanud itaallased liita oma Põhja-Aafrika valduste hulka ka Etioopiat. Kuigi Etioopia keisril Menelik II-l oli suur arvuline ülekaal, olid mõned tema üksused relvastatud ainult odadega. Itaallased tungisid kindral Oreste Baratieri juhtimisel Tigray provintsi, kuid kohtunud detsembris 1895 Meneliki vägedega Amba Alagi lahingus, taandusid Aduasse. Mõlemal poolel olid varud otsakorral, kui Baratieri võttis 29. veebruaril 1896 lõpuks ette öise rünnaku. Etioopia luurajad olid aga vastase plaanid teada saanud. Lisaks sellele liikusid itaallased väikestes rühmades, kuid pimeduses ja ebaühtlasel maastikul oli sidepidamine sisuliselt võimatu. Öösel lisavägesid saanud Menelik lõi Itaalia üksusi ükshaaval ja saavutas ajaloo suurima Aafrika armee võidu Euroopa armee üle.

Etioopia vägesid juhtis kuningas Menelik II ja Itaalia vägesid kindral Oreste Baratieri. Itaallasi oli 17 700 meest ja etiooplasi hinnanguliselt 80 000 kuni 150 000, enamik teatmeteoseid pakub ümmargust 100 000-t. Suure osa itaalia vägedest moodustasid kogenematud ajateenijad ja Eritreast palgatud askarid.

Lahing lõppes etiooplaste võiduga ja sellega kindlustati Etioopia iseseisvus. Surma sai umbes 7000 itaallast, haavata 1500 ja 3000 langes etiooplaste kätte vangi. Sõjavangidelt eemaldati parem käsi ja vasak jalg või nad kastreeriti. Etioopia sõjaväest sai surma 4000–5000 meest, haavata 8000. Itaallased jätsid Eritreasse põgenedes maha kogu oma varustuse.

Kategooria:Etioopia ajalugu Kategooria:Lahingud Kategooria:1896 Kategooria:19. sajand Itaalias


Nadar

Nadar (kodanikunimi Gaspard-Félix Tournachon; 6. aprill 1820 Pariis – 21. märts 1910 Pariis) oli prantsuse fotograaf ja ajakirjanik, keda tuntakse eelkõige Victor Hugo, Jules Verne'i ja teiste portreede jäädvustajana ning esimese fotograafina, kes pildistas objekte õhust (aerofotograafia) kuumaõhupalli abil. Mõnikord on teda kirjanduses mainitud nime Gaspard Mix Tournachoni all.


Harer

Harer (ka Harar) on linn Etioopias, Hareri osariigi pealinn.

Linnas elavad valdavalt muslimid. Hareris on 99 mošeed ja see on Etioopia muslimite püha linn.

Linnas elas oma elu lõpupoole Arthur Rimbaud.


Pingeteooria

Pingeteooria on tugevusõpetuse teooria, mis kirjeldab seoseid mingis punktis erinevatel pindadel mõjuvate pingete vahel.


Koormislõik

Koormislõik on tugevusõpetuses varda selline piirkond, mille ulatuses mõjuvad sisejõud ühe ja sama seaduspära järgi.


Iseloomulik lõige

Iseloomulik lõige on tugevusõpetuses keha mõtteline lõige, mis ühtib koormislõigu piiriga (rajaga) ning kuhu on rakendatud koondkoormis või kus algab või lõpeb lauskoormis.


Belomorkanal

Belomorkanal (vene Беломорканал) on nõukogude ja vene paberossimark. Nimi "Belomorkanal" on saadud Valge mere – Läänemere kanali (vene keeles Беломоро-Балтийский канал) lühendatud nimest.

Eesti kõnekeeles on seda kutsutud bellamoriks.

Belomorkanal oli Nõukogude Liidus levinuim pabeross.


Varda tööseisund

Varda tööseisund on mõiste tugevusõpetusest, mis kujutab endast vardas esinevate sisejõudude ja neile vastavate deformatsioonide hulka. Reaalsetes deformeeruvates varrastes esinevad sisejõud ja deformatsioonid koos ning sageli pole võimalik otsustada, kumb neist on põhjus ning kumb tagajärg. Seepärast on nad ühendatud üheks mõisteks, mida kutsutakse varda tööseisundiks.


Diskreetse Mango Trio

Diskreetse Mango Trio on pärimusmuusikat, peamiselt regilaule, rokivõtmes esitav eesti ansambel. Vaatamata ansambli nimele musitseerib selles kaheksa liiget.

Tallinnas 2003. aastast alates tegutsedes on ansambel proovinud leida kontakti kaasaegse rahvakultuuri (levimuusika erinevate vormide) ja pärimusmuusika vahel. on bänd rajanud oma tee regilaulumaailmast kaasaegse roki maailmani. Bändi muusikat on kuulajad ja ajakirjanikud iseloomustanud eelkõige kui värsket, energilist, lõbusat ja kaasahaaravat.

27. novembril 2006 ilmus plaadifirma hyper.records alt Diskreetse Mango Trio esikalbum "Prigadi-pragadi". Bänd sai "Prigadi-pragadi" eest Eesti Muusikaauhinnad 2007 galal aasta etno-/folkartisti auhinna. Albumi kohta ilmusid positiivsed arvustused kõigis tähtsamates muusikaga seotud Eesti väljaannetes.

Bändi värske lähenemine pärimusmuusikale on regilaulu viinud sinna, kus see varem figureerinud pole. Bändi raadiosingleid "Hobusemäng" ja "Must naine" saatis edu – lood leidsid hulgalist esitamist nii riigi- kui ka eraraadiotes. Raadio 2 edetabelis R2 Top 20 püsisid mõlemad singlid üle 20 nädala.

Diskreetse Mango Trio on andnud Eestis ligi viiskümmend kontserti. Nende hulgas on ka esinemisi nimekatel folk- ja rokkmuusikafestivalidel (Viljandi Folk, MAAjaILM, Regiöö).

Üles on astutud nii ETV ("Värskelt õhus", "Terevisioon", "Jõulutunnel") kui ka TV3 ("Suveõhtu Pärnus", "Kahvel") eetris. "Musta naist" esitleti tunnipikkuse otse-eetrikontserdiga Raadio 2 populaarses saates "R2 Live".

2006. aasta sügisel valiti Diskreetse Mango Trio "Hobusemänguga" osalema Balti Uue Muusika Edetabelis, mida kajastavad nii Läti kui ka Leedu televisioon ja raadiod.


Camille Corot

Camille Corot (täisnimega Jean-Baptiste-Camille Corot; 26. juuli 1796 Pariis – 22. veebruar 1875) oli prantsuse maalikunstnik.


Ségolène Royal

Marie-Ségolène Royal (; sündinud 22. septembril 1953 Dakaris) on Prantsusmaa sotsialistlik poliitik.

Ta sündis Prantsuse Lääne-Aafrika, tänapäeval Senegali pealinnas Dakaris. Tema vanemad olid Jacques Royal ja Hélène Dehaye. Neil sündis kaheksa aasta jooksul üheksa last: Marie-Odette, Marie-Nicole, Gérard, Marie-Ségolène, Antoine, Paul, Henri ja Sigisbert. Isa oli endine suurtükiväe ohvitser ja Vogeesides asuva Chamagne'i linnapea nõunik.

Isa jättis perekonna maha. Aastal 1972 kaebas 19-aastane Ségolène isa kohtusse, sest see keeldus emast lahutamast ning lastele alimente ja haridustoetust maksmast. Ta võitis kohtuprotsessi 1981. aastal pärast seda, kui isa oli samal aastal kopsuvähki surnud.

Ségolène Royal lõpetas riikliku haldusjuhtimise kooli. Ta õppis ühes klassis François Hollande'iga, kellest sai tema elukaaslane aastakümneteks. Nende õpingute ajal loobus ta kasutamast oma eesnime Marie, sest arvas, et selle oli kõigile oma tütardele valinud tema isa, et neid alavääristada ja propageerida aegunud vaadet naiste rollile ühiskonnas.

Pärast kooli lõpetamist 1980. aastal töötas ta paar aastat halduskohtus. Aastal 1982 pani Prantsusmaa presidendi François Mitterrandi erinõunik Jacques Attali teda tähele ja värbas ta oma töötajate sekka. Royal töötas asjaajajana kuni 1988. aastani.

1988. aastal otsustas Royal kandideerida rahvuskogusse. Erakond saatis ta kandideerima Deux-Sèvresi departemangus. See oli maapiirkond Lääne-Prantsusmaal, kus elanikud olid põhiliselt katoliiklased ja protestandid, ning ta kandideeris ametis oleva Ühenduse Prantsuse Demokraatia Eest liikme vastu. Konservatiivid olid selles paigas võimul olnud alates teise maailmasõja lõpust. Vastu igasuguseid ootusi Royal võitis. Ta oli selle piirkonna rahvasaadik rahvuskogus aastail 1988–1992, 1993–1997 ja 2002–2007.

Royal oli keskkonnaminister Pierre Bérégovoy valitsuses 1992–1993 ning haridusminister ja perekonnaminister Lionel Jospini valitsuses 1997–2002. Kaks korda lahkus ta saadikuametist sellepärast, et sai ministriks. Ta saanuks rahvuskogusse naasta kuni 2007. aastani, mil ta otsustas rahvuskogusse tagasi mitte kandideerida.

16. novembril 2006 esitas Prantsuse sotsialistlik partei ta oma kandidaadiks 2007. aasta presidendivalimistel. Presidendikandidaadi valimistel olid tema peamised vastaskandidaadid endised peaministrid Laurent Fabius ja Lionel Jospin, kauaaegne haridus- ja kultuuriminister Jack Lang, endine rahandusminister Dominique Strauss-Kahn ja Royali elukaaslane Hollande. Royal kogus oma erakonna liikmete häältest 60,69%, kõik ülejäänud kandidaadid jäid alla 20% ja Royal võitis oma erakonna 104 piirkonnaorganisatsioonist 101-s. Lõplikult kinnitati Royali kandidatuur sotsialistliku partei kongressil 26. novembril.

Presidendivalimiste esimene voor toimus 21.–22. aprillil 2007 ja Royal saavutas konservatiivse Rahvaliikumise Liidu kandidaadi Nicolas Sarkozy järel teise koha. Nad kogusid vastavalt 25,87% ja 31,18% valijatest. Nende kahe vahel peetud teise vooru hääletuses 5.–6. mail kogus Royal 46,94% ja Sarkozy 53,06% häältest. Prantsusmaa presidendiks sai Sarkozy.

Royal on Poitou-Charentes'i piirkonna nõukogu president alates 28. märtsist 2004. Valimistel piirkonna nõukogu presidendi kohale võitis ta tollase peaministri Jean-Pierre Raffarini soosikut Élisabeth Morini Raffarini kodukandis, kogudes häältest 55%. 2010. aastal valiti ta sellele kohale tagasi.

Aastal 2008 teatas Hollande, et ei kandideeri enam sotsialistliku partei esimeseks sekretäriks tagasi. Royal kandideeris tema asemele ning võitis kaks esimest valimisvooru (kuue kandidaadi seas 29%-ga ja kolme kandidaadi seas 42%-ga), kuid kaotas viimases voorus napilt Martine Aubryle (49,98% 50,02% vastu).

Pärast seda ei ole Royal poliitikas kuigi olulist rolli mänginud.


Peapinge

Peapingeks nimetatakse tugevusõpetuses peapinnal mõjuvat normaalpinget.

Elementaarristtahuka tahkudel esinevaid peapingeid tähistatakse σ1, σ2 ja σ3. Seejuures suurim peapinge (arvestades märki) on σ1, vähim peapinge on σ3.

Olenevalt mõjuvate peapingete arvust liigitatakse pingusi. Kui nullist erinevad kõik kolm peapinget, siis nimetatakse seda ruumpinguseks, kui nulliga võrdub üks peapingetest, siis räägitakse tasandpingusest, kui nulliga võrdub kaks peapingetest, siis on tegemist joonpingusega.


Marc Chagall

Marc Zakharovich Chagall (sünninimi Мовша Хацкелевич Шагал Movša Hatskelevitš Šagal; 7. juuli 1887 Lozna – 28. märts 1985) oli Vene-Prantsuse kunstnik. Chagall oli fovismi ja kubismi mõjutustega modernistlik kunstnik. Chagalli loomingusse kuulusid maalid, raamatuillustratsioonid (Nikolai Gogoli "Surnud hingede" illustraator), vitraažid, lavakujundus, keraamika, seinavaibad ja kunstiväljaanded. Tema kunstiteosed olid tihedalt seotud tema juudi päritoluga.


Elastsuspiir

Elastsuspiiriks \sigma_{el}nimetatakse tugevusõpetuses ja materjaliteaduses suurimat pinget, mille saavutamiseni ei omanda materjal olulisi jääkdeformatsioone. Kokkuleppeliselt loetakse jääkdeformatsioone, mis jäävad piiridesse 0,001...0,005% keha algsest pikkusest mitteolulisteks. Elastsuspiiri määramiseks koormatakse keha teatava piirini, vabastatakse seejärel koormisest ja mõõdetakse jääkdeformatsioon. Katset korratakse erinevate koormustega kuni leitakse normatiivne jääkdeformatsioon. Elastsuspiiri mõõtmine on vajalik sitketel materjalidel.


Tõmbetugevus

Tõmbetugevuseks nimetatakse tugevusõpetuses tõmbekatsel esinevat suurimat pinget, mille korral katsekeha veel ei purune.


Tööriist

Tööriist on inimese valmistatud või looduslik abivahend, mis lihtsustab mingi eseme valmistamist või mingit tegevust.

Eristatakse käsitööriistu (nt vasar, käärid, meisel, luisk, vikat, multifunktsionaalne tööriist ja reha), pingitööriistu (nt frees, puur, lõiketera, lihvketas ja stants) ja mehhaniseeritud tööriistu (nt elektri-, pneumo- ja hüdrotööriistad).


Rubla

Rubla on praegusel Venemaal, Nõukogude Liidus ning varasemal Venemaal kehtinud rahaühik. Jaguneb sajaks kopikaks.


Tamm (täpsustus)

"Tamm" on mitmetähenduslik sõna.

Tamm ehk harilik tamm (Quercus robur) on puuliik. Tamm on puude perekond, kuhu kuulub ka harilik tamm. Tamm ehk kaldavall on looduslik või tehislikult loodud vall veetaseme tõstmiseks jões või järves. Tamm on Eestis suhteliselt levinud perekonnanimi. Tamm on rahvapärane nimetus kabe ehk kahest või enamast kabenupust koosneva kabendi kohta. Tamm on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal.


Ohtlik punkt

Ohtlikuks punktiks nimetatakse tugevusõpetuses konstruktsioonielemendi punkti, milles tekivad suurimad pinged σₘₐₓ. Ohtlikus punktis arvutatud pinget nimetatakse arvutuspingeks.


Arvutuspinge

Arvutuspingeks nimetatakse tugevusõpetuses ohtlikus punktis tekkivat pinget. Teisisõnu on arvutuspinge suurim konstruktsioonielemendile mõjuv pinge.

Ehitustarindi vastupidavuse või masinaehituse detaili töökindluse tagamiseks peab olema tagatud teatav tugevusvaru. See tähendab, et arvutuspinged peavad olema piirpingetest palju väiksemad ning seetõttu tuleb alati piirpingeid σlim võrrelda arvutuspingetega σₘₐₓ. Arvutusskeem ei vasta kunagi konkreetsele olukorrale, kuna paljudel kahjulikel teguritel (materjali ebaühtlus, sisepraod jne) on juhuslik iseloom, mida eelnevalt pole võimalik arvesse võtta. Ka koormised võivad kasvada varem ette nägemata põhjustel ning osutuda arutuslikest suuremaks. Seetõttu on võetud kasutusele varuteguri mõiste. Varutegur on konstruktsioonielemendi piirpinge ja arvutuspinge suhe, mida tähistatakse tähega k, harvemini S. k= \frac { \sigma_{lim}}{ \sigma_{max}}. Konstruktsioonielemendi ohutuse tagamiseks peab varutegur olema tunduvalt suurem kui üks. Enamasti jääb varutegur vahemikku 1,5–3, kuid näiteks liftide puhul on varutegurid vahemikus 10–15.


Tugevustingimus

Tugevustingimuseks loetakse tugevusõpetuses tingimust, mille kohaselt konstruktsioonielemendi tugevus on piisav, kui arvutuslik varutegur on suurem normatiivides antud nõutavast varutegurist. k= \frac { \sigma_{lim}}{ \sigma_{max}} \ge [S]. Kõige sagedamini kasutatakse varutegurit piirides 1,5...3. Ülesannetes esitatakse tugevustingimus kujul \sigma = \frac {N}{A} \ge [ \sigma ], milles [ \sigma ] = \frac { \sigma_{lim}}{k}.


Brainstorm

Brainstorm (ka Prāta Vētra) on Läti poprock-ansambel. Ansambel loodi 1989. aastal Jelgavas. Liikmed on Renārs Kaupers (solist), Jānis Jubalts (kitarr), Māris Mihelsons (klahvpillid) ja Kaspars Roga (löökriistad).

Brainstorm esindas Lätit 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "My Star". Finaalkontserdil sai laul 136 punktiga kolmanda koha.


Pitsunda

Pitsunda on kuurortlinn Musta mere rannikul Gruusia loodeosas Abhaasias. Linn asub Bzõbi jõe suudmealal.

Linnas asub 10. sajandil Gruusia kuninga Bagrat III ehitatud katedraal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pitsunda elanikest abhaase 58,7%, venelasi 27,3%, armeenlasi 4,3%, grusiine 3,2%, ukrainlasi 2,2% ja teistest rahvustest inimesi 4,3%.


Verduni lahing

Verduni lahing oli Saksamaa ja Prantsusmaa vägede vaheline lahing Esimeses maailmasõjas 1916. aastal Verduni kindluse ümbruses Prantsusmaal. See oli kogu sõja üks suuremaid maismaalahinguid.


Nihkeelastsusmoodul

Nihkeelastsusmoodul ehk nihkemoodul (tähis G) on tugevusõpetuses võrdetegur, mis iseloomustab materjali jäikust ehk vastupanu nihkedeformatsioonile. Nihkemooduli mõõtühik SI-süsteemis on paskal, praktikas enamasti kasutusel gigapaskal (GPa).


Nostradamus

Nostradamus (Michel de Nostredame; sündinud 14. detsember 1503 St-Rémy-de-Provence'is – surnud 2. juuli 1566) oli prantsuse apteeker, arst ja ennustaja.

Ta sai tuntuks raamatuga "Les Propheties" ("Ennustused", 1555). Tihti on teda peetud maailmaajaloolise tähtsusega sündmuste küllaltki täpseks ettekuulutajaks, kuid samas olid tema ennustused ülimalt ebamääraselt tõlgendatavad.


Neoimpressionism

Neoimpressionism oli 19. sajandi lõpus levinud kunstivool, mis lähtus impressionismist, kuid milles domineeris vahetu mulje edastamise üle teaduslikum joone- ja värvikasutus. Neoimpressionismi kontekstis räägitakse ka puäntillismist ja divisionismist, sest neid tehnikaid kasutati varases neoimpressionismis.

Neoimpressionismi alguseks loetakse prantsuse maalikunstniku Georges Seurat' maali "Pühapäeva pärastlõuna Grande-Jatte'i saarel" (1884–1886) esitlemist 1886. aastal toimunud Sõltumatute Salongi (Salon des Indépendants) näitusel Pariisis.

Tuntumad neoimpressionistid on sellele alusepanijad Georges Seurat ja Paul Signac, aga ka Charles Angrand, Henri-Edmond Cross, Albert Dubois-Pillet, Maximilien Luce, Camille Pissarro, Théo van Rysselberghe ja Giuseppe Pelizza da Volpedo.


Puäntillism

Puäntillism on maalikunstis tehnika, milles pilt luuakse pintsli otsaga täpitades.

Tehnika lõid 1886. aastal prantsuse kunstnikud Georges Seurat ja Paul Signac.


Coriolisi teoreem

Coriolisi teoreem on teoreem teoreetilises mehaanikas, mille kohaselt punkti liitliikumisel absoluutne kiirendus võrdub kaasaliikumise kiirenduse, relatiivse kiirenduse ja Coriolisi kiirenduse geomeetrilise summaga.


Robert Andrews Millikan

Robert Andrews Millikan (22. märts 1868 Morrison, Illinois – 19. detsember 1953 San Marino, California) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Ta tõestas aastatel 1909–1912 korraldatud eksperimentidega elementaarlaengu olemasolu.


Elementaarlaeng

Elementaarlaeng (tähis e) on väikseim vabalt eksisteeriv elektrilaeng. Iga keha elektrilaeng saab olla elementaarlaengu täisarvkordne. Elementaarlaeng võib olla positiivne või negatiivne. Negatiivne elementaarlaeng -e on näiteks elektronil ja müüonil ning niisama suur positiivne elementaarlaeng +e prootonil ja positronil. Osakestefüüsika standardmudelisse kuuluval kvargil võib küll olla elementaarlaengust väiksem laeng \pm\tfrac{1}{3} e või \pm\tfrac{2}{3}, kuid neid laenguid kandvad osakesed ei esine eraldi – kvargid moodustavad alati liitosakese, mille laeng on seesama elementaarlaeng e või null, laengu puudumine, nagu on elektriline laeng neutronil.

Teoreetiliselt tõestas elementaarlaengute olemasolu 1881. aastal Saksa füüsik Hermann von Helmholtz. Esimesena sai katselised mõõtmistulemused Ameerika füüsik Robert Andrews Millikan. Ta tõestas elementaarlaengu reaalse olemasolu aastatel 1909–1916. Laengu märk elektronil – ja prootonil + on ajalooliselt väljakujunenud ja seega kokkuleppeline. Samuti nagu on kokkuleppeline elektrivoolu suund, mida loetakse kulgevaks vooluringi positiivselt laetud osast negatiivsesse osasse.


Joseph John Thomson

Joseph John Thomson (18. detsember 1856 Manchester – 30. august 1940 Cambridge) oli inglise füüsik. Katsetele tuginedes jõudis ta järeldusele, et aatom pole väikseim osake looduses. Thomson uuris katoodkiiri ja leidis, et neid saab elektrivälja ja magnetväljaga kallutada. Sellest sai ta järeldada, et kiired koosnevad laenguga osakestest. Nende osakeste nimeks sai elektron. Elektronide laeng osutus negatiivseks. Kaudselt määras Thomson ka elektroni massi. Ta leidis, et osake on umbes 1000 korda kergem väikseimast tol ajal tuntud laenguga osakesest, vesiniku ioonist. Seega oli ta avastanud uue osakese, millest aatom koosneb. Elementaarlaengute olemasolu kinnitas ja mõõtis täpsemalt 1912. aastal ameerika füüsik Robert Millikan.

Sir J.J.Thomson pälvis 1906. aastal Nobeli füüsikaauhinna.


Vineer

Vineer on kihiline puitmaterjal, mida valmistatakse õhukeste puitlehtede (spoonide) kokkuliimimisel kihiti üks teise peale. Vineeri paksuse määrab spoonikihtide 1,5–55 mm arv, (eritooted on saadud mitme valmisplaadi kokkuliimimisel, kuni 92 mm). Vineertahvli spoonikihtide arv on paaritu, sest ühesuunalised välimised kihid väldivad tahvli kaardumist.

Spoonid asetatakse vineertahvlisse üksteise suhtes kiudude suunaga risti (spoonikihi paksus on 1,4–3,2 mm). Standardkonstruktsioonides on spoonikihtide arv paaritu (kindla paksuse saavutamiseks võib keskel olla lisa spoonikiht). Selline asetus võimaldab tagada vineertahvli tugevuse igas suunas. On võimalikud ka teistsugused konstruktsioonid, näiteks mitu järjestikust spooni asetatud puidusüüga ühes suunas (enamasti kohe pärast pinnaspoone või keskel). See tagab vineeri suurema tugevuse laiuse või pikkuse suunal.

Vineeri valmistamiseks kasutatakse kase- ja okaspuitu. Okaspuuvineeris kasutatakse kuuse- ja männipuitu, segavineeris peale kase- ja okaspuule ka haavaspooni. Võimalikud on erinevad kombinatsioonid, näiteks vineer, mille pinnaspoon on kask ja vahespoon okaspuu või vastupidi. Kasevineer on kõige tugevam.

Välitingimustesse sobib niiskus- ja veekindel kasevineer, mille valmistamiseks kasutatakse veekindlaid liime (fenüülformaldehüüdvaiku sisaldavad liimid). Välisvineeri puhul tarvitatakse ilmastiku- ja niiskuskindlat liimi – vineer allub niiskusele vähem kui puit. Kui kanda vineerile pinnakate, talub see niiskust veel paremini ja näiteks betoonivalu raketise kasutuskordade arv suureneb. Lisaks tulevad valupinnad siledamad. Välistingimustes ja niisketes ruumides kasutatava vineeri ääri tuleb kaitsta vastava erivärvi või muu sobivaga.

Kui vineerplaadid on soovitud mõõtu lõigatud, tuleb horisontaalpinnad 45-kraadise nurga alla freesida. Fassaadivineerina seda kasutada ei saa, sest puudub ultraviolettkiiri ärapeegeldav kiht. See tähendab seda, et vineer peab küll niiskusele ja temperatuurimuutusele vastu, kuid võib päikese toimel värvi muuta. Selleks, et vineeri hoone fassaadil viimistlusmaterjalina kasutada, tuleb võtta niiskuskindel vineer ja seda eelnevalt tööstuslikult töödelda – katta fenooli- ehk filmikihiga (valmistatakse erineva paksusega ja paljudes värvitoonides) ja vineerplaadi servad värvida ilmastikukindla värviga. Tähtsaim fassaadivineeri kestmise juures on niiskuse mittesattumine vineerikihtide vahele. Vineeri ei tohi objektil enam lõigata ning kruvipeade ja vineeri vahel peaks kasutama kummitihendiga seibe. Paigaldamisel tuleb silmas pidada ka seda, et vineer vajab küllaltki suurt paisumisruumi ja seepärast tuleb plaatide vahele jätta 5–10 mm vuuk. Pärast servade pehmendamist ja vineeri lihvimist võib seda viimistleda peitsi, laki või värviga. Kruvide asemel saab kasutada ka klambreid.

Vineerplaatide tavalised pikkused on 1525, 1500, 1250 ja 1200 mm. Plaatide levinumad laiused on 1200, 1500, 1800, 2400, 2500, 3000, 3050 ja 3600 mm. Vineerplaatide pikkust määratakse puidusüü pikisuunas! Toorik, millest hakatakse vineeri tegema, peab olema kuni 200 mm diameetriga ja pikkusega 1...2 m.


Harilik tamm

Quercus accessiva Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus accomodata Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus acutiloba Borbás Quercus aesculus Boiss. Quercus aestivalis Steven Quercus afghanistanensis K.Koch Quercus alligata Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus altissima Petz. & G.Kirchn. Quercus amoenifolia Gand. (õigesti trükis avaldamata)j Quercus appenina var. cylindracea (Guss. Nyman Quercus appenina var. rumelica (Griseb. & Schenk) Nyman Quercus apula Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus arenaria Borbás Quercus argentea Morogues Quercus assimilis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus asterotricha Borbás & Csató Quercus asturica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus atropurpurea K.Koch Quercus atrosanguinea K.Koch Quercus atrovirens Sm. Quercus aurea K.Koch 1873 mitte Raf. 1838 Quercus australis A.Kern. 1876 mitte Link 1829 Quercus auzin Secondat ex Bosc. Quercus avellanoides Vuk. Quercus axillaris Schur Quercus banatica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus batavica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus bavarica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus bedoi Borbás Quercus belgica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus bellogradensis Borbás Quercus borealis var. pilosa (Schur) Simonk. Quercus brachycarpa Guss. ex Parl. Quercus brevipes A.Kern. Quercus brevipes Borbás Quercus brutia Ten. Quercus bruttia Borbás Quercus castanoides Vuk. Quercus commiserata Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus comptoniifolia K.Koch Quercus concordia K.Koch Quercus condensata Schur Quercus coriifolia Vuk. Quercus crispa Vuk. Quercus croatica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus cunisecta Borbás Quercus cuprea K.Koch Quercus cupressoides K.Koch Quercus cupulatus Gilib. (õigesti trükis avaldamata) Quercus cylindracea Guss. ex. Parl. Quercus dacica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus danubialis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus dilatata A.Kern. 1876 mitte Raf. 1838 Quercus discredens Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus dissecta K.Koch Quercus emarginulata Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus erucifolia Steven Quercus esthonica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus estremadurensis O.Schwarz Quercus ettingeri Vuk. Quercus extensa (Schur) Schur Quercus falkenbergensis Booth ex Loudon Quercus farinosa Vuk. Quercus fastigiata Lam. Quercus femina Mill. Quercus fennessii A.DC. Quercus filicifolia A.DC. Quercus filipendula Schloss. & Vuk. Quercus foemida Mill. Quercus fructipendula Schrank Quercus frutetorum Gand. not validly published Quercus geltowiensis K.Koch Quercus germanica Lasch Quercus grecescui Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus haas Kotschy Quercus haerens Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus hentzei Petz. & G.Kirchn. Quercus hispanica Willk. 1852 mitte Lam. 1785 Quercus hodginsii Lodd. ex Steud. (õigesti trükis avaldamata) Quercus hohenackeri Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus horizontalis Dippel Quercus hyemalis Steven Quercus imeretina Steven ex Woronow Quercus immodica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus implicata Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus kunzei Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus kurdica Wenz. Quercus laciniata Lodd. Quercus lanuginosa Beck 1890 mitte Thuill. 1799 Quercus lasistan Kotschy ex' A.DC. Quercus lentula Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus longaeva Salisb. (õigesti trükis avaldamata) Quercus longiglans Debeaux Quercus longipedunculata Cariot & St.-Lag. Quercus longipes Steven Quercus louettii Dippel Quercus lucorum Vuk. Quercus ludens Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus lugdunensis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus macroloba Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus madritensis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus malacophylla (Schur) Schur Quercus mestensis Bondev & Gancev Quercus microcarpa Lapeyr. Quercus microcarpa Morogues Quercus monorensis Simonk. Quercus montivaga Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus natalis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus nescensis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus nigricans K.Koch Quercus ochracea Morogues Quercus oelandica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus orocantabrica Rivas Mart., Penas, T.E.Díaz & Llamas Quercus paleacea Desf. Quercus palmata Vuk. Quercus parmenteria Mutel Quercus pectinata K.Koch Quercus pedemontana Colla Quercus pedunculata Ehrh. Quercus pedunculata Hoffm. Quercus pedunculiflora K.Koch Quercus pendula (Neill) Lodd. Quercus pendulina Kit. Quercus petropolitana Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus pilosa (Schur) Simonk. Quercus pilosula Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus pinnatipartita (Boiss.) O.Schwarz Quercus plebeia Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus pluriceps Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus pseudopedunculata Vuk. Quercus pseudoschorochensis Boiss. Quercus pseudosessilis Schur Quercus pseudotscharakensis Kotschy ex A.DC. Quercus pulverulenta K.Koch Quercus purpurea Lodd. ex Loudon Quercus pyramidalis C.C.Gmel. Quercus pyrenaica Steven 1813 mitte Willd. 1805 Quercus quaerens Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus racemosa Lam. Quercus robur (Ten.) A. DC. Quercus rossica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus rostanii Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus rubens Petz. & G.Kirchn. Quercus rubicunda Dippel Quercus rumelica Griseb. & Schenk Quercus salicifolia Steud. (õigesti trükis avaldamata) Quercus scandica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus schlosseriana Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus scolopendrifolia K.Koch Quercus scotica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus scythica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus semipinnata Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus sessiliflora var. condensata (Schur) Nyman Quercus sessiliflora var. microcarpa (Lapeyr.) Nyman Quercus sessiliflora var. pedemontana (Colla) Nyman Quercus sessiliflora var. tcharachensis Albov Quercus sieboldii Dippel Quercus similata Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus speciensis Dippel Quercus stilbophylla Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus subvelutina Schur Quercus svecica Borbás Quercus tanaicensis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus tardiflora Czern. ex Stev. Quercus tennesi Wesm. Quercus tephrochlamys Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus tetracarpa Vuk. Quercus tholeyroniana Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus thomasii Ten. Quercus tomentosa Ehrh. ex A.DC. (õigesti trükis avaldamata) Quercus tozzae Dippel Quercus transiens Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus tricolor Petz. & G.Kirchn. Quercus tristis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus turbinata Kit. Quercus urbica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus vallicola Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus verecunda Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus versatilis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus vialis Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus viminalis Bosc Quercus virgata Martrin-Donos Quercus volhynica Gand. (õigesti trükis avaldamata) Quercus vulgaris Bubani Quercus welandii Simonk. Quercus wolgensis Gand.(õigesti trükis avaldamata) }} }} Harilik tamm (Quercus robur L.) on pöögiliste sugukonda tamme perekonda kuuluv heitlehine lehtpuu.

Harilik tamm kasvab suuremas osas Euroopast, Väike-Aasias ja Kaukaasias, kohati ka Põhja-Aafrikas. Tamm ei kasva Põhja-Euroopas ega stepis.


Pike

Pike on tugevusõpetuses varda või tala koormisseisund, kus sisejõududena mõjuvad varda telgsihilised jõud ehk pikijõud. Pikke puhul loetakse positiivseks tõmbejõud ning negatiivseks survejõud. Normaalpinged arvutatakse valemiga: \sigma = \frac{N}{A}, kus N tähistab sisejõudu, antud juhul siis pikijõudu ning A on vaadeldava keha ristlõike pindala.

Varda absoluutne pikenemine avaldub seosega \Delta l= \frac {Nl}{AE}, kus \Delta l on varda absoluutne pikenemine, N on normaalpinge, l pikkus, A ristlõike pindala ning E normaalelastsusmoodul ehk pikielastsusmoodul. Selle valemigaon võimalik arvutada absoluutset pikenemist, kui vardal on üks koormislõik ning ta pole astmeline.


Josef Tošovský valitsus

Josef Tošovský valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule eelnenud koalitsiooni lagunedes 2. jaanuaril 1998 ja lahkus 17. juulil samal aastal.


Karl Karlson

Karl Karlson (9. november 1901 Pikknurme, Puurmani vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 26. jaanuar 2005 Tallinn) oli eesti vaimulik, EELK kirikuõpetaja.

1923. aastal lõpetas ta Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumi ja asus tööle kooliõpetajana. Ta õppis aastatel 1923–1924 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1924–1926 põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta ÜS Concordiasse.

Töötas kooliõpetajana Koigis, Vaivaras, Udeval, Karedal ja Albus. 1944. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke.

Pärast sõda õppis Usuteaduse Instituudis, ordineeriti õpetajaks 20. veebruaril 1961.

Oli EELK Roosa Jakobi koguduse õpetaja aastatel 1961–1990.


Václav Klausi teine valitsus

Václav Klausi teine valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule 1996. aasta valimiste järel 4. juulil 1996 ning lahkus 2. jaanuaril 1998.


Václav Klausi esimene valitsus

Václav Klausi esimene valitsus tuli Tšehhi Vabariigis võimule juba enne vormilist iseseisvaks riigiks saamist 1992. aasta 2. juulil ja asendus uute valimiste järel Václav Klausi teise valitsusega 4. juulil 1996.


John Howard

See artikkel on Austraalia poliitikust; teiste samanimeliste isikute kohta vaata lehekülge John Howard (täpsustus)

John Winston Howard (sündinud 26. juulil 1939 Sydneys, Uus-Lõuna-Walesis) on endine Austraalia poliitik. 11. märtsist 1996 kuni 3. detsembrini 2007 oli ta Austraalia peaminister. Tema 11 aastat kestnud ametiaeg on Austraalia ajaloo pikkuselt teine ametiaeg ning temast kauem on ametis olnud ainult Robert Menzies.

Howard sündis Sydneys ja õppis Sydney Ülikoolis õigust. Ta praktiseeris enne parlamenti valituks osutumist advokaadina. 1968. aastal kandideeris ta Uus-Lõuna-Walesi osariigi parlamenti, kuid ei osutunud napilt valituks. 1974. aasta föderaalvalimistel osutus ta Bennelongi esindajana valituks. 1977. aastal sai ta valitsuskabineti liikmeks ja määrati järgmisel aastal rahandusministriks.

Howard oli rahandusminister kuni 1983. aastani, mil Liberaalne Partei kaotas föderaalvalimised. 1985. aastal sai ta partei juhiks, kuid 1987. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimistel taas Tööparteile. 1989. aastal tagandati Howard partei juhi kohalt, kuid ta jäi erakonnas mõjuvõimsaks ning valiti 1995. aastal uuesti juhiks. 1996. aastal võitis partei ülekaalukalt föderaalvalimised ning Howardist sai Austraalia 25. peaminister.

Peaministrina karmistas Howard relvaseadusi vastusena Port Arthuri veresaunale, kehtestas föderaalse tulumaksu, reformis immigratsiooniseadusi ning võttis vastu mitmed vastuolulised tööstusreformid. Tema ametisoleku ajal osales Austraalia Afganistani ja Iraagi sõdades ning Ida-Timori rahuvalvemissioonil. 2007. aastal kaotas Liberaalne Partei föderaalvalimised ning uueks peaministriks sai Kevin Rudd. Howard sai Stanley Bruce'i järel Austraalia ajaloo teiseks ametis olevaks peaministriks, kes on valimistel oma koha parlamendis kaotanud. Pärast kaotust otsustas Howard poliitikast lahkuda, kuid on poliitilistes aruteludes endiselt aktiivne.


Slytherin

Slytherin on J. K. Rowlingu raamatus "Harry Potter" üks Sigatüüka majadest, kus õpib näiteks Draco Malfoy, samuti on seal õppinud Severus Snape ja Lord Voldemort. Need kolm olid Harry Potteri suurimad vaenlased.

Slytherini maja on asutanud Salazar Slytherin. Tema väärtustas ambitsioonikust ja edasipüüdlikust. Samuti oli Salazar Slytherinile oluline, et tema õpilased oleksid puhtaverelised. Just Slytherini eelistuste pärast ja tema kindlast veendumusest, et võluriharidust tohib anda vaid puhastverd õpilastele, tekkiski nelja asutajaliikme vahel tüli. Selle tulemuseks olidki erinevad majad, kuhu õpilasi võeti iga asjutajaliikme eelistust mööda.

Slytherini majast on tulnud kõige enam halbu võlureid, tuntum neist muidugi Voldemort (Tom Marvolo Riddle), samuti kuulusid sinna majja need, kellest hiljem said Voldemorti käsilased – Surmasööjad. Kuna Slytherinis väärtustati eriti puhtaverelisust, õppisid seal vaid puhastverd õpilased. Sõltumata Slytherini maja halvast maskist pole aga tegemist halva majaga. Slytherinis õppis ka Harry Potteri kuuenda klassi võlujookide õpetaja Horace Slughorn, Nymphadora Tonksi ema Andromeda Tonks, Regulus Black, kelle peamiseks huviks oli Voldemort hävitada, ning Merlin isiklikult.

Slytherini maja sümboliks on madu, värvideks hõbe ja roheline ning element on vesi. Majavaim on Verine Parun, majavanem aga Severus Snape, kes ka ise kuulus kooliajal Slytherini majja. Veel kuulusid Slytherini majja sellised tuntud puhtaverelised perekonnad nagu Malfoy, Black(va Sirius Black) Crabbe ja Goyle.

Kui Harry tuli Sigatüükasse, kaalus sõõlamiskübar tema Slytherini saatmist, kuid otsustas tänu poisi palumisele ta siiski Gryffindori saata. Ka Harry poja Albus Severus Potteri suurim hirm kooli minnes oli sattuda Slytherini. Lõpuks saatiski Sõõlamiskübar Harry poja Albus Severus Potteri Slytherini.


Hufflepuff

Hufflepuff on üks Sigatüüka kooli majadest J. K. Rowlingu fantaasiaromaanide sarjas noorest võlurist Harry Potterist.

Hufflepuffi õpilased on raamatutes tuntud õiglustunde, lojaalsuse ja töökuse poolest. Maja rajas Helga Hufflepuff, keskaegne nõid, kelle kohta on raamatute autor J. K. Rowling oma veebilehel öelnud, et ta oli osav toiduga seotud nõidustes. Paljud Sigatüüka peolaual traditsioonilised toidud pärinevat tema retseptidest. Raamatu lugejatele on teada üks kindlalt Hufflepuffile kuulunud ese: väike, kahe peenelt töödeldud sangaga kuldne karikas, millele on graveeritud mäger. Mäger on Hufflepuffi vapiloom, mida võib näha ka Sigatüüka vapil. Dumbledore ja Harry Potter kahtlustavad, et Lord Voldemort on teinud sellest oma varikätki, eseme, milles ta hoiab tükikest oma hingest.

Hufflepuffi maja vaimu nimi on Paks Kloostrivend, keda on kirjeldatud kui lõbusa iseloomuga kummitust.

Hufflepuffi majavanem on professor Pomona Sprout, taimeteaduse õpetaja.

Hufflepuffi kuulus ka Cedric Diggory.


Süntesaator

Süntesaator (sõna on tuletis kreekakeelsest sõnast syntithetai < synthesis (συντίθεται < σύνθεσις), kõnekeeles ka sünt, on muusikas muusikainstrument, mille abil on võimalik luua signaaligeneraatori abil looduses eksisteeriva akustilise heli (muusikalise heli, müra või konkreetse loodus- või inimkeskkonna heli) imitatsioon või ka heli, millel looduses akustiline vaste puudub.

Süntesaatori töö põhineb helisünteesil.

Süntesaatorid jagunevad riistvaralisteks ja tarkvaralisteks ehk virtuaalseteks süntesaatoriteks. Riistvaralised süntesaatorid jagunevad analoog- ja digitaalsüntesaatoriteks.

Süntesaatori kontrollerina kasutatakse enamasti klaviatuuri, juhtnuppudega paneeli, lintkontrollerit, hiirt või arvuti klaviatuuri. Klaviatuur võib olla süntesaatoriga integreeritud või ka eraldi aparaat, mis võib olla ühendatud ühe või mitme süntesaatori või arvutiga MIDI-, USB- või FireWire-ühenduse abil.


Józef Oleksy valitsus

Józef Oleksy valitsus tuli Poolas võimule 7. märtsil 1995, kuid vahetati 7. veebruaril 1996 välja Włodzimierz Cimoszewiczi valitsusega (põhjuseks skandaal senise peaministri ja KGB ohvitseri sõpruse pärast).


John Howard (täpsustus)

John Howard (surnud 1485) oli Inglismaa aadlik, esimene Norfolki hertsog John Howard (1726–1790) oli briti filantroop ja vanglareformaator John Howard (1912–1999) oli briti sõdur, kes paistis silma Normandia lahingus 1944 John Howard (1913–1995) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja John Howard (1952–) on Austraalia teatri- ja filminäitleja John Eager Howard (1752–1827) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, kandidaat 1816. aasta presidendivalimistel John Galen Howard (1864–1931) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt John Melbourne Howard (1913–1982) oli Suurbritannia konservatiivne poliitik John Winston Howard (1939–) on Austraalia poliitik, peaminister aastatel 1996 – 2007


Waldemar Pawlaki valitsus

Waldemar Pawlaki valitsus ¹ tuli Poolas võimule 26. oktoobril 1993 ja lahkus 6. märtsil 1995 (seimi umbusaldusavaldus häältega 285 - 5, 127 mittehääletajat 1. märtsil).


Tantsusammud

Tantsusammud on kindlad jalgade, käte ja keha liikumisviisid, mis esinevad paljudes tantsudes ja teatud võimlemise stiilides. Paljudel tantsudel on oma iseloomulik põhisamm. Kui samm üldises tähenduses on keharaskuse üleviimine teisele jalale, siis üks tantsusamm koosneb sageli mitmest sammust.

Seltskonnatantsus kasutatakse tihti tantsusammude rahvusvahelisi ingliskeelseid ja inglise keele kaudu teistest keeltest tulnud nimetusi (whisk, rock step, grapevine, drunken sailor, hockey stick, chicken walk jt). Klassikalise tantsu (balleti) sammude nimetused on prantsuskeelsed (ronde, jeté, plié, chassé).

A-samm – vaheldumisi astutakse ette-kokku ja taha harki. Kasutatakse sageli aeroobikas. Vaata ka V-samm. Adagio – balletis lüüriline duett-tants. Tavaliselt aeglane osa, milles palju toetusega liigutusi (nt. jalatõsteid (arabesk, attitude jms). Arabesque (arabesk) – asend, milles keharaskus langeb kõverdatud (pliés) tugijalale, teine jalg on sirutatud sirgelt taha, tavaliselt 45°, 90° või suurema nurga all. astak Attitude – asend, keharaskus on ühel jalal, teine, põlvest 120° all kõverdatud jalg on sirutatud ette, taha või kõrvale. Ball Change – kaheoaline samm, milles esimesel osal kantakse keharaskus osaliselt tugijala kõrval või taga oleva jala päkale, teisel osal tehakse teisest jalast samm. Teine osa langeb tavaliselt muusika rõhulisele löögile, nii et tekib sünkopeeritud rütm. Ball-Flat – vahelduv samm, milles ühe jalaga astutakse päkale, teisega täistallale Ball-Heel – vahelduv samm, milles ühe jalaga astutakse päkale, teisega kannale Brush – samm peamiselt stepptantsus, milles vabajalaga libistatakse mööda maad. Vt ka shuffle Brush Tap – samm peamiselt steptantsus, milles vabajalaga libistatakse mööda maad, millele järgneb päkalöök vastu maad. Change of Weight – raskuse ülekandmine teisele jalale Charleston – tšaarlstoni põhisamm, milles ühel jalal tvistides heidetakse teist jalga sääretõstega ette-taha. Ees ja taga puudutab vabajalg päkaga maad ja osa raskust kantakse korraks sellele jalale. Chassé – igasugune samm, milles järgnevad kõrvale-juurde-kõrvale sammud. Selliselt ka libisev vahetussamm: üks jalg libiseb eest ära, kokkutoomiseks libistatakse nad kokku. Balletis tähistab tavaliselt paigal või liikumises (nagu galopis) hüppeid, milles hüppe ajal kohtuvad koos jalad õhus. Dos-à-dos (dosadoo) – samm, milles rinnati seisvad tantsijad liiguvad teineteisest mööda jäädes seljakuti ning seejärel taas tagasi rinnati. Kumbki tantsija ei muuda kogu sammu vältel oma suunda (näit püsib üks tantsija kogu aeg näoga ringi keskme suunas). Kasutatakse sageli kantritantsudes. eesti polka galopp – sammuga hüpak teise jala juurdetoomisega õhus, maandumine juurdetoodud jalale. harkihüpe – hüpe maandumisega harkseisu Heel Stomps – rõhulised sammud kannaga, milles keharaskus toetub tööjala päkale ning kand surutakse rõhuga vastu maad. Kasutatakse eriti stepptantsus. hüpaksamm hüplev polka hüppetantsu samm jalalöök jalgade esimene positsioon – (balletis) jalgade asend, milles jalad asuvad täistallal vastu maad, kannad vastamisi, varbad suunatud väljapoole. Ideaaljuhul moodustub jalgade sisekülgedest varbast varbani sirge joon, aktsepteeritav on ka väga avatud V-kujuline jalgade asend. jalgade teine positsioon – jalgade asend, milles varbad on suunatud väljapoole nagu esimeses asendis, aga kannad on teineteisest umbes ühe jala kaugusel. jalgade kolmas positsioon – asend, milles jalad on sarnaselt viienda positsiooniga, aga eesmise jala kand ei asu mitte tagumise jala suure varba, vaid tallavõlvi keskkoha kohal. jalgade neljas positsioon – asend, milles sarnaselt viienda asendiga asuvad jalad teineteise ees, aga erinevalt viiendast on jalgade vahel vahe umbes ühe jala jagu. Kui jalad on nii palju ristis, et kannad asuvad vastakuti, nimetatakse seda asendit ka "avatud neljandaks". jalgade viies positsioon – (balletis) jalgade asend, milles jalad asuvad täistallal vastu maad paralleelselt teineteise taga nii, et eesmise jala väliskülg on vastu tagumise jala sisekülge. Eestvaates näivad jalad olevat ristis. jalgade kuues positsioon – asend, milles jalad asuvad paralleelselt kõrvuti vastamisi, varbad on suunatud ettepoole. jooksusamm – kergelt kõverdatud jalgadega liikumine, mille korral on maaga kontaktis ainult üks jalg korraga. juurdevõtusamm – kahelöögiline samm, mille korral esimesel löögil viiakse jalg ette (või taha, kõrvale), teisel löögil tuuakse teine jalg esimese juurde. kandhüpe – hüpe, mille maandumisel asetatakse vabajalg kannale. kand-varvas astak kargussamm kiiksamm (rock step) on samm, mille korral jalgade omavahelist asendit muutmata kõigutatakse keharaskust ühelt jalalt teisele, tavaliselt on üks jalg ees, teine taga. Kui keharaskus on esimesel jala, võib vabajalg pisut maast õhku tõusta. kiikumissamm – samm, milles jalad on harkis ning keharaskust kantakse ühelt jalal teisele. Samm sooritatakse läbi plié, vabajalg sirutatakse tavaliselt varbale. kolmesammupolka kõnnisamm kõrvalastesamm käärhüpe – hüpe, mille ajal õhus kääritatakse jalgu. käärsamm külgsamm labajalavalsisamm libliksamm luiskheite samm luisksamm lukusamm löökhüpe lülisamm madalhüpaksamm mambo – neljale löögile jaotatud samm, milles esimesel on paus, teisel astutakse samm ette, kõrvale, taha või risti, kolmandal kantakse keharaskus teisele jalale ning neljandal tuuakse jalg tagasi juurde. marsisamm – kõrge põlvetõstega samm pendelhüpe – hüpe jalatõstega kõrvale. pendelhüplemine – hüplemine, milles hüppe ajal viiakse vaheldumisi üks jalg kõrvale ning maandutakse teisele. pivot-pööre – mambo pöördega 180° polkasamm põlvetõstesamm – kahele löögile jaotatud samm, milles esimesel löögil tõstetakse põlv, teisel liigutakse tugijalaga samm edasi. päkapuudutus pöiapolka pöördhüplemine e tvisthüplemine – hüplemine koos jalgadega, puusapöördega. reinlenderi samm ristsamm (grapevine) – neljale löögile jaotatud samm, esimesel paus, teisel astutakse kõrvale, kolmandal ette-risti või taha-risti, neljandal tuuakse jalg juurde. ruutsamm – rumba põhisamm, astutakse ette-kõrvale-juurde, taha-kõrvale-juurde. Raskus kantakse igal sammul üle teisele jalale. rõhksamm seljati (asend), (Back To Back Position) – asend, milles partnerid on seljad vastamisi. Shuffle – stepptantsus samm, milles vabajala pöida libistatakse kiiresti edasi-tagasi vastu põrandat. Vt ka brush sulghüpe – hüpe koos jalgadega svivel sääretõstesamm – kahele löögile jaotatud samm, milles esimesel löögil tõstetakse säär, teisel liigutakse tugijalga samm edasi. tallapolka Tap – päkapuudutus, jalg puudutab korraks maad ilma keharaskuse ülekandeta; stepptantsus üksik löök päkarauaga vastu maad. tšatša uisusamm – edasilibisemine tugijalal. V-samm – vaheldumisi astutakse taha kokku ja ette harki. Kasutatakse sageli aeroobikas. Vaata ka A-samm vahetussamm valsisamm

visk


Kütteväärtus

Kütteväärtus (kütuse eripõlemissoojus) on ühe massi- või mahuühiku kohta kütuse täielikul põlemisel eralduv soojushulk.

Kütteväärtus iseloomustab kütuse põletamisel saadavat maksimaalset energiahulka. Seda mõõdetakse tavaliselt tahke- ja vedelkütuste korral kilokalorites ühe kilogrammi kütuse kohta (kcal/kg) ja gaaskütuste korral kuupmeetri kohta (kcal/m³). SI-süsteemi vastavad ühikud oleksid džaulides: kJ/kg ja kJ/m³. Kokkuleppeliselt on kalori väärtuseks defineeritud 4,1868 J.

Alumise kütteväärtusena mõistetakse põlemisel eralduvat soojushulka, eeldusel, et tekkiv vesi eraldub auruna. Ülemise kütteväärtuse puhul võetakse arvesse ka veeauru kondensatsioonisoojus.

Kütteväärtust määratakse harilikult kalorimeetri abil.


Kiilmehhanism

Kiilmehhanism (inglise straight-wedge mechanism või edge effecting linear motion) on mehhanismide ja masinate teoorias mehhanism, mille vedav ja veetav lüli liiguvad translatoorselt ning kiiruste ja kiirenduste suhe on püsiv.

Kiilmehhanisme kasutatakse rakistes, stantsides, puhvrites jne.


PzKpfw V Panther

PzKpfw V Panther ehk Panzerkampfwagen V Panther (tänapäevaselt ka Panzer V Panther või siis lihtsalt Panther) olid Saksamaal, aastatel 1943–1945 toodetud keskmised tankid, mis olid relvastatud 75 mm kahuriga. Põhiehituse järgi asus nende mootor taga, keskel oli torn relvastuse ja laskemoonaga, ees juhi ja kuulipilduri vahel asus käigukast. Mootor ja käigukast olid omavahel ühenduses piki tanki põhja kulgeva kardaaniga, käigukastist oli jõuülekanne esiteljele ja esitelg koos esiratastega oligi vedav. Tanki toodeti põhiliselt kolmes variandis (D, A ja G) ning valmimisjärgus olid ka F-mudel ja Panther II.

Masin oli tootmises 11. jaanuarist 1943 kuni 23. aprillini 1945 ning selle ajaga jõuti valmis ehitada kokku 5996 masinat. Pantheri tootmisega tegeles firma Henschel und Sohn septembrini 1943, MNH (Maschinenfabrik Niedersachsen Hannover) märtsini, Daimler-Benz aprillini ning MAN (Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg) aprilli lõpuni 1945, kes valmistas ka kokku kõige rohkem – 2048 tanki.


Elastne järelmõju

Elastne järelmõju on mõiste tugevusõpetusest, mis tähendab elastse deformatsiooni muutumist ajas.

Kõrge sulamistemperatuuriga materjalides on toatemperatuuril elastne järelmõju sisuliselt olematu ning sellega ei arvestata. Seevastu aga orgaanilise päritoluga ainete elastne järelmõju võib olla üsnagi suur ning sellega peab arvestama.

Mida homogeensem on materjal, seda väiksem on selle elastne järelmõju.


Midway saared

Midway saared ehk Midway atoll (ka Midway saar) on Vaikses ookeanis asuvad saared, mille pindala on 6,2 ruutkilomeetrit.

Varem asus seal USA õhu- ja mereväebaas. Tänapäeval on saared looduskaitseala.

Midway avastati 5. juulil 1859 ja sai nime asukoha järgi, mis on Aasiast ja Ameerikast võrdsel kaugusel.

Seal toimus 4. juunil 1942 Midway lahing.


Thích Nhất Hạnh

Thích Nhất Hạnh (11. september 1926 – 22. jaanuar 2022) oli vietnami päritolu buda munk, kirjanik ja rahuaktivist.

Tema sünninimi on Nguyễn Xuân Bảo. Thích on vietnami buda munkade ja nunnade tiitel. Läänes kasutatakse tavaliselt nimekujusid Thich Nhat Hanh ja Nhat Hanh.

1960. aastatel rajas ta Saigoni organisatsiooni School of Youth for Social Services (SYSS), mis ehitas uuesti üles hävitatud külasid, rajas koole ja haiglaid ning asustas kodutuid elanikke Vietnami sõja ajal ümber. Ta külastas korduvalt USA-d, muu hulgas palus Martin Luther Kingil avalikult Vietnami sõda hukka mõista. King esitas ta 1967. aasta Nobeli rahuauhinna kandidaadiks. Nhất Hạnh juhtis budistlikku delegatsiooni Pariisi rahukõnelustel. Ta on olnud aastaid Vietnamist välja saadetud, kodumaad lubati tal külastada 2005. aastal. 2018. aasta veebruaris lubati tal Vietnami tagasi pöörduda.

1982. aastal rajas Nhất Hạnh Lõuna-Prantsusmaal vihaara Plum Village, millest sai üks suuremaid budistlikke keskusi läänemaailmas.

Nhất Hạnh oli üks tuntumaid budismi õpetajaid Läänes. Tema õpetused sisaldavad joogatšaara ja zeni elemente mahajaana budismi traditsioonidest. Ta pidas vajalikuks sügava tähelepanelikkuse (paali keeles sati, sanskriti keeles smṛti, inglise keeles mindfulness) arendamist meditatsiooni abil (anapanasati, satipatthana) ning läänemaailmas võeti see mõiste (mindfulness) praktikas kasutusele just tänu temale.


Sogyal Rinpoche

Sogyal Rinpoche (1947 – 28. august 2019) oli tiibeti dzogtšeni õpetaja, ühe tuntuma budismi ja mõtlust tutvustava teose "Tiibeti raamat elust ja surmast" autor.


Henepola Gunaratana

Henepola Gunaratana (sündinud 7. detsembril 1927) on Sri Lanka päritolu buda munk, ühe tuntuma budismi ja mõtlust tutvustava ingliskeelse teose "Mindfulness in Plain English" autor.


Kaitseklapp

Kaitseklapp on seade, mille ülesandeks on vältida töötavas seadmes või torustikus keskkonna ülerõhku. Kui rõhk tõuseb üle lubatud piiri, avab kaitseklapi sulgur keskkonnale väljapääsu, rõhu vähenemisel aga sulgeb selle. Normaalolekus on kaitseklapi sulgur suletud.


Hugo Raudsaar

Hugo Raudsaar (14. jaanuar 1923 Leevi – 17. november 2006) oli eesti astronoom ja astronoomia populariseerija.


Kiirendus

Kiirendus (tähis \vec {a}) on vektoriaalne füüsikaline suurus, mis väljendab kiiruse muutumist ajaühiku kohta. Kiirenduse dimensioon on LT–2, kus L on pikkus ja T aeg. Kiirenduse mõõtühik SI-süsteemis on meeter sekundi ruudu kohta (m/s² ehk m·s–2),

Kiirendus võib olla nii positiivne kui ka negatiivne. Negatiivset kiirendust nimetatakse ka aeglustuseks.

Kiirendust mõõdetakse kiirendusanduriga.


Meeter sekundi ruudu kohta

Meeter sekundi ruudu kohta on kiirenduse ühik SI-süsteemis. See on tuletatud ühik, mis on moodustatud SI-süsteemi põhiühikutest meeter ja sekund. Seda ühikut võib tähistada mitmel moel: m/s², m·s−2 või m s−2.

Üks meeter sekundi ruudu kohta on kiirendus, mille korral kiirus muutub 1 sekundi jooksul 1 m/s võrra.


Kuumustugevus

Kuumustugevus on vastupidavus mehaanilistele koormustele kõrgel temperatuuril. Kuumustugevad terased peavad olema ka kuumuspüsivad.


Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor

Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor on võistlus, mille võitja pääseb osalema Eurovisiooni lauluvõistlusele. Eesti eelvoor kannab alates 2009. aastast pealkirja "Eesti Laul", aastatel 1993–2008 oli see "Eurolaul" (varem ka "Eesti eurolaul").


Soojushulk

Soojushulk on füüsikaline suurus, mis iseloomustab termilise energia kandumist ühelt termodünaamiliselt süsteemilt teisele.

Soojushulga tähis on Q ja mõõtühik džaul.


Igiliikur

Igiliikur ehk perpetuum mobile on kujutletav masin, mis liigub või teeb tööd igavesti. Tõelist igiliikurit pole võimalik füüsikaseaduste rikkumiseta valmistada.

Esimest liiki igiliikur teeb tööd eimillegi arvelt ehk väljastab rohkem energiat, kui on vaja masina käigushoidmiseks. Vastavalt energia jäävuse seadusele ja termodünaamika esimesele seadusele on esimest liiki igiliikuri loomine võimatu.

Teist liiki igiliikur muundab kogu soojusenergia mehaaniliseks tööks. Vastavalt termodünaamika teisele seadusele ei ole see võimalik. Keha, mille soojusenergia arvelt midagi tehakse, ise jahtub ja mõni teine keha peab selle soojusenergia arvelt soojenema.

Kolmandat liiki igiliikuri all mõeldakse tavaliselt keha, mille liikuvate osade vahel puudub hõõre. Kuigi on võimalik teha väga väikese hõõrdeteguriga laagreid, tekib alati teatud hõõrdumine ja liikumine peatub mõne aja pärast. "Kolmas liik" ei tähenda, et sellise igiliikuri võimatus tuleneb termodünaamika kolmandast seadusest.


Ludwig Boltzmann

Ludwig Boltzmann (20. veebruar 1844 Viin – 5. september 1906) oli Austria füüsik, üks molekulaarkineetilise teooria rajajaid. Tema suurimad saavutused olid statistilise mehaanika arendamine ja termodünaamika teise seaduse statistiline selgitus. 1877. aastal esitas ta entroopia praeguse määratluse.

Statistilises mehaanikas kirjeldatakse, kuidas makroskoopilised vaatlused (näiteks temperatuur ja rõhk) on seotud mikroskoopiliste parameetritega, mis kõiguvad keskmise ümber.

Boltzmann arendas edasi Maxwelli elektromagnetväljateooriat ja aitas seda populariseerida. Ta kaitses kirglikult molekulaarkineetilist teooriat ning kandis peamist koormat võitluses molekulide olemasolu eitavate teadlaste seisukohtadega.

Tema auks on nimetatud Boltzmanni konstant k= 1,38 \cdot 10^{-23} \frac {J}{K}.


Joseph Louis Gay-Lussac

Joseph Louis Gay-Lussac (kuni 1803. aastani oli ta perekonnanimi Gay; 6. detsember 1778 Saint-Léonard-de-Noblat – 10. mai 1850 Pariis) oli prantsuse keemik ja füüsik.

Ta uuris katseliselt gaasi ruumala sõltuvust temperatuurist. Tema järgi on nimetatud Gay-Lussaci seadus.


Ideaalne gaas

Ideaalne gaas ehk ideaalgaas on gaas, mis koosneb elastsetest molekulidest, mille vahel ei toimi jõud ning mille endi maht on sedavõrd tühine, et neid võib käsitada kui materiaalseid punkte.

Füüsikas ja füüsikalises keemias nimetatakse ideaalgaasiks reaalgaasi matemaatilist mudelit, milles eeldatakse, et masspunktidena käsitatavad osakesed liiguvad korrapäratult, olles mõjutatud ainult omavahelistest põrgetest ja põrgetest seinaga. Kuigi see mudel on suur lihtsustus ka võrreldes reaalseks gaasiks nimetatava mudeliga, on selle abil võimalik mõista ja kirjeldada paljusid termodünaamilisi protsesse.

Ideaalne gaas on lõpmatult kokkusurutav ja teda ei ole võimalik veeldada.

Kvantmehaanikas eristatakse ideaalset Bose gaasi ja ideaalset Fermi gaasi.


Skalaarne suurus

Skalaarne suurus ehk skalaar ehk skaalar on suurus, mida saab täielikult iseloomustada üheainsa arvuga (füüsikas koos mõõtühikuga). Skalaarsed füüsikalised suurused on näiteks temperatuur, mass, energia. Kui suuruse täielikuks kirjeldamiseks on lisaks arvväärtusele vajalik ka suund, näiteks jõu ja kiiruse korral, siis kasutatakse selleks vektorit.

Üldisemalt on skalaar suurus, mille väärtus ei sõltu koordinaadistiku valikust. Lineaaralgebras defineeritakse skalaari kui vektorruumi korpuse elementi. Tensorarvutuses käsitletakse skalaari nullindat järku tensorina.


Tiibeti budistlik panteon

Tiibeti budistlik jumaluste panteon on suur. Jumalused jagatakse põhiliselt kahte klassi: rahulikud ja raevukad. Jumalused on sambhoga-kāja juurde kuuluvad arhetüüpsed mõttekujundid. Nende rahulikud ja raevukad aspektid tähistavad vastandeid. Nirmāna-kājas vastanduvad nad kokkupõrgetena inimtasandil, kuid sambhoga-kājas on nad ühes ja samas kujus ühendatud positiivne ja negatiivne alge. See vastab psühholoogilisele kogemusele, mida väljendas ka Lao-zi "Daodejingis" – pole midagi ilma selle eituseta. "Kui puu kasvab taevasse, ulatuvad ta juured põrgu", ütles Friedrich Nietzsche. Tegelikkuse selge nägemine osutab eelkõige arenenud teadvusele. Läänes üldiselt peetakse siiani alateadvust ebareaalsuseks. Psühholoogiliselt tähendab see, et mida enam rõhku me alateadlikele protsessidele asetame, seda enam ütleme lahti ihade meeltele allutatud olemisest ja eraldatud vastandite maailmast – seda lähemale jõuame alateadvuse seisundile koos selle ühtsuse, samastumise ja ajatuse omadustega. See on tõeline enda vabastamine püüdlemise ja kannatuste köidikuist. "Selle abil mõistetakse oma teadvust. Alateadvuse mõistmine on üks meie ülimaid ülesandeid. Budismis on jumalused need kes aitavad meil mõista nii ennast kui meid ümbritsevat maailma. Nad on sümbolid.


Magnetilise induktsiooni joon

Magnetilise induktsiooni joon ehk magnetvälja jõujoon on joon, mille igas punktis ühtib tema siht magnetilise induktsiooni vektori \vec B sihiga.

Sirgvoolu korral, mis esineb näiteks pikas elektrijuhtmes, on magnetilise induktsiooni jooned ringjooned, mille tasand on voolu suunaga risti ja mille keskpunktid paiknevad juhi teljel. Magnetilise induktsiooni suunda saab sellisel juhul määrata järgmise reegli abil. Kui vaadata piki juhet voolu positiivsete laengute liikumise suunas (voolu suunas), siis näitab magnetilise induktsiooni vektor kellaosuti liikumise suunda. Kui aga vool on suunatud vaatleja poole siis on magnetilise induktsiooni joonte suund kellaosuti liikumise suunale vastupidine.


Elektriväli

Elektriväli on füüsikaline väli, mis ümbritseb elektriliselt laetud osakest või keha ja mõjutab teisi ruumis paiknevaid elektrilaenguid. Elektriväli on tihedalt seotud magnetväljaga ning need koos moodustavad elektromagnetvälja. Elektrivälja tekitavad elektriliselt laetud osakesed (elektrilaengud) ja samuti ajas muutuv magnetväli. Viimasel juhul nimetatakse välja pööriselektriväljaks.

Elektrivälja saab kirjeldada mõjuga proovilaengule (proovilaeng on idealiseeritud elektriliselt laetud punktikujulisele proovikeha, mis ise ei mõjuta uuritavat välja). Elektrivälja levimiskiirus on nagu elektromagnetväljalgi vaakumis võrdne valguse kiirusega, kuid aines on kiirus väiksem.

Elektriväli on vektorväli, mida iseloomustab igas tema punktis ja igal hetkel vektori väärtus, seega tema suurus ja suund.

Vastavalt sellele, kas elektrivälja tekitab liikumatu ja ajas muutumatu laeng või liikuv laeng, eristatakse elektrostaatilist ja elektrodünaamilist välja.

Elektrivälja mõiste pakkus esimest korda välja Michael Faraday 19. sajandil.


Elektrostaatiline vastastikmõju

Elektrostaatiliseks vastastikmõjuks ehk kulooniliseks vastastikmõjuks nimetatakse seisvate elektrilaengute vastastikust mõju.


Elektriliselt isoleeritud süsteem

Elektriliselt isoleeritud süsteem on füüsikas süsteem, kuhu ei tule elektrilaenguid juurde ja kust neid ei lahku. Elektriliselt isoleeritud süsteemi kogulaeng on elektrilaengu jäävuse seaduse kohaselt muutumatu suurus.


Vadžrapani

Vadžrapani (tiibeti keeles Chana Dorje, phyag.na rdo.rje) on mahajaana ja vadžrajaana budismi üks varasemaid (ja vadžrajaana üks tähtsamaid) bodhisattvasid. Üldiselt mainitakse mahajaanas Vadžrapanit harva, vadžrajaanas aga peetakse teda Avalokitežvara ja Mandžushri kõrval üheks tähtsamaks bodhisattvaks. Ta on buda Akshobhja emanatsioon. Vadžrapani tähendab sanskriti keeles välgunoolt või teemanti (vadžra) hoidvat kätt. Vadžrapani sümboliseerib jõudu ja väge. Vadžrapani on üks Buddha kolmest ilmingvormist (tiibeti k. riksum gonpo), mille ta võtab tantraid õpetades. Ta sümboliseerib Buddha võimsust ja jõudu. Teised analoogilised Buddha vormid on Mandžušri, kes sümboliseerib budalikku tarkust, ja Avalokitešvara, kes sümboliseerib budalikku kaastunnet. Vadžrapanit seostatakse ka Buddha Shakjamuni õpilasega, kes teda kõikjal truult saatis ja järgis. Tema kohta kasutati nime Mahasthamaprapta ('tugev nagu elevant', tiibeti k. Thuchenthop).

Vadžrapani kuulus iidsetel aegadel kaitsejumaluste klassi Purindara ('linnapurustaja'), mis hiljem muutus mõisteks Purinda ('linnahoidja'). Äärmuslikus ilmingus on Vadžrapani raevukas usukaitsja. Sellisena kujutatakse teda tavaliselt võitlusvalmis sõjamehe ja vibulaskja poosis (pratayalidha) vadžraga paremas ülestõstetud käes. Vasakus käes on tal lasso, millega ta püüab deemoneid ja teisi olendeid. Peas on Vadžrapanil kolpadest kroon, näol tavaliselt hirmuäratav ja ähvardav ilme ning keset otsmikku tigedalt vaatav kolmas silm. Kaela ümber on Vadžrapanil madudest kaelakee ja tema riietuseks on tiigrinahk, mille pea ripub parema põlve juures.

Tantraid õpetades võtab Vadžrapani Mahatšakra Vadžrapani vormi. Mahatšakra Vadžrapani funktsiooniks on olendites peituva nõmeduse ja juhmuse hävitamine. Tal on budistlikus ikonograafias kuus kätt. Kaks kõhu peal asuvat kätt on asendis, mis näitab, et ta hakkab käsi plaksutama. Seda poosi nimetatakse meeleplekkide puhastamise mudraks. Järgmises käepaaris on tal kaks madu, kelle sabasid ta hoiab suus. Kolmandas käepaaris on tal ühes käes vadžra ja teine käsi on ähvarduse poosis.

Nyingma koolkonna budistliku legendi kohaselt peamine raevukas kaitsejumalus Rāhu võitles Vadžrapaniga ja varastas jumalate poolt Vadžrapani kätte hoiule antud Meru mäel asuva pudeli igavese elu eliksiiri amritaga. Vadžrapani taastas lõpuks siiski rahu maailmas ja sai endale lisaülesande valvata Rāhu tegevuse järgi siin ilmas.

Budistlikus mütoloogias on Vadžrapani ka naagade kaitsja ning vihma ja äikesepilvede valitseja ja käskija. Usutakse, et ta käsutab vihmatoovaid draakoneid; tema poole on pöördutud palvetega põuaajal. Vadžrapanit seostatakse Indraga, kes oli India vanas veedade religioonis vihma- ja äikesejumal. Vadžrapani seostele naagade ja ilmakaare kaitsjatega viitab ka Nyingma koolkonnas tuntud Parishodhana tantra, mille juurde kuulub naagadega mandala.


Valge Tārā

Valge Tārā ehk Sitatārā tiib.(Sgrol-dkar [dol-kar] mong.k. (Цагаан-Дара-ехе) on üks kahekümne ühest eri nimega Tārāst, endise Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi varjunimi.

mantra ; OM. TARE TUTARE TURE. MAMA AYUR PUNYE JNANA PUSHTIM KURU, SWAHA


Laminaarne voolamine

Laminaarne voolamine (lad. lamina - leht, plaat, lame) on vedeliku või gaasi selline voolamine, kus aineosakestel on vaid ühtlane voolusuunaline kiirus, voolamine on korrapärane. Voolu teele asetatud kehaga vahetult kokku puutuv gaasi või vedeliku kiht, nn piirikiht võib olla laminaarse vooluga või ka hõõrdumise tagajärjel pidurdunult turbulentne. Näiteks torus suureneb voolukiirus telje suunas ja saavutab oma maksimaalse väärtuse teljel.

Vedeliku või gaasi laminaarset voolamist võib kujutleda paljude õhukeste vedelikukihtide libisemisena üksteise peal. Need kihid ei segune.


Turbulents

Turbulentne voolamine ehk turbulents ehk turbulentsus on vedeliku või gaasi voolamine, kus aineosakesed liiguvad korrapäratult, tekitades sageli keeriseid, kuigi samal ajal liigub kogu aine mass voolu suunas. Selline liikumine tekib asjaolust, et aineosakestel on lisaks voolusuunalisele kiirusele veel voolusuunaga ristsuunaline kiirus. Voolamist, mis pole turbulentne, nimetatakse laminaarseks voolamiseks.

Nagu laminaarse voolamise puhul on ka turbulentsel voolamisel vedeliku voolukiirus suurim toru teljel, kuid erinevus maksimaalse ja keskmise kiiruse vahel on oluliselt väiksem. Turbulentsel voolamisel on maksimaalne voolukiirus 1,2 korda suurem keskmisest voolukiirusest, samal ajal kui laminaarsel voolamisel on maksimaalne voolukiirus 2 korda suurem keskmisest voolamiskiirusest.


Drossel (hüdrotehnika)

Drossel on reguleeritav või mittereguleeritav voolava vedeliku, auru või gaasi voolu ristlõike pindala muutev hüdrauliline takistus (nt ventiil, klapp (drosselklapp), diafragma, düüs).

Drosseli kasutamist nimetatakse drosseldamiseks ehk muljumiseks.


Juurimine

Juurimine ehk juurimistehe on tehe, mille abil antud astme ja astendaja kaudu leitakse astme alus.

Tehtemärki nimetatakse juuremärgiks ehk radikaaliks. Komponentide nimetused on juuritav, juurija ja juur. Näiteks tehte \sqrt[5]{32}=2 puhul on arv 32 juuritav, arv 5 juurija ning arv 2 juur. Loetakse viies juur kolmekümne kahest on kaks.


Coulomb'i seadus

Coulomb'i [kul'ooni] seadus ehk elektrostaatilise vastastikmõju kvantitatiivne seadus on füüsikaseadus, mis ütleb, et kaks punktlaengut q_1 ja q_2 mõjutavad teineteist jõuga F_e, mille moodul on võrdeline nende laengute absoluutväärtuste korrutisega ja pöördvõrdeline nendevahelise kauguse r ruuduga. Kui keskkond on vaakum, siis kehtib valem F_e = k \frac {\left|q_1\right| \left|q_2\right|}{r^2}, kus k on võrdetegur, mida tuntakse Coulomb'i konstandiina.

Seaduse avastas prantsuse füüsik Charles Augustin de Coulomb 1785. aastal.


Algordinaat

Sirge algordinaat on selle sirge ja y-telje lõikepunkti ordinaat. Teisisõnu on algordinaat sirge ja y-telje lõikepunkti y väärtus.


Tõusunurk

Sirge tõusunurgaks nimetatakse matemaatikas nurka abstsisstelje positiivse suuna ja sirge vahel. Nurk võetakse abstsisstelje kellaosuti liikumise vastassuunas.


Juurvõrrand

Juurvõrrand on võrrand, milles muutuja esineb juuritavas. Näiteks on \sqrt {12+x}+4=x ja \sqrt {2x+7}=0 juurvõrrandid.


Tõus (matemaatika)

Tõus on arvsuurus, millega iseloomustatakse sirge kallet. Mida suurem on tõusu absoluutväärtus, seda järsem on sirge. Puutuja abil saab defineerida joone tõusu mõiste.

Tõusu mõiste on oluline paljudele teadusharudele. Selle abil on võimalik iseloomustada näiteks maapinna kallakut geograafias ja kiirust füüsikas.


Ruutvõrrandisüsteem

Ruutvõrrandisüsteemiks nimetatakse algebraliste võrrandite süsteemi, kui võrrandites esinevate muutujate kõrgeim astendaja on kaks. Selliste süsteemide lahendamisel kasutatakse peamiselt asendusvõtet. Tihti kasutatakse liitmis-lahutamisvõtet võrrandite lihtsustamiseks enne astendamist.


Tüvipüramiid

Tüvipüramiid on hulktahukas, mis tekib püramiidi lõikamisel põhjaga paralleelse tasandiga.

Tüvipüramiidil on kaks põhja. Põhjadevahelist kaugust nimetatakse tüvipüramiidi kõrguseks. Tüvipüramiidi külgtahkudeks on trapetsid. Tüvipüramiidi, mis on saadud korrapärase püramiidi lõikamisel, nimetatakse korrapäraseks tüvipüramiidiks.


Ellips

Ellipsiks nimetatakse tasandile kuuluvate punktide hulka, mille puhul iga punkti kauguste summa kahest antud punktist, mida nimetatakse fookusteks, on jääv suurus, mis võrdub ellipsi läbimõõduga ehk pikema telje pikkusega.

Ellips on ovaalide hulka kuuluv kinnine kõverjoon. See on üks koonuselõikeid.

Ellipsi võrrand ristkoordinaadistikus on A x^2 + B xy + C y^2 + D x + E y + F = 0 \,.

Ellipsi mõiste ja sõna ἔλλειψις (élleipsis 'puudujääk') võttis kasutusele Apollonios Pergest. Nimetus on seotud ekstsentrilisusega \varepsilon < 1.

Looduses esinevad ellipsid häiritusteta Kepleri orbiitidena (ümber Päikese tiirlevate planeetide orbiitidena. Ka aksonomeetrias läheb ellipseid sageli tarvis, sest ringjoon kujutub paralleelprojektsiooni korral üldjuhul ellipsiks.


Matemaatiline pendel

Matemaatiline pendel on pendli idealiseeritud mudel. See koosneb venimatu ja massitu niidi otsa riputatud punktmassist ("kuulikesest"), mis liigub etteantud tasandis ja kus puuduvad summutavad jõud.


Ringsagedus

Ringsagedus ehk nurksagedus (tähis ω, ühik s–1) on perioodiliselt võnkuva süsteemi võngete arv 2π sekundi jooksul. Nii nagu sagedus f, väljendab ka ringsagedus ω seda, kui kiiresti võnkumine toimub. Erinevalt sagedusest, mis näitab võnkeperioodide T arvu sekundis, väljendab ringsagedus võnkumisel sekundis läbitud faasinurk. Kuna ühele võnkeperioodile (täisringile) vastab faasi nurk 2 \pi, siis ringsagedus \omega =2 \pi f = \frac {2 \pi }{T}. Ringsagedust eelistatakse sageli sageduse asemel, sest võimaldab kompaktsemat esitust, eriti trigonomeetriliste funktsioonidega avaldistes, näiteks x(t) = A\cos\,\left(\omega t - \varphi\right), selle asemel et kirjutada x(t) = A\cos\,\left(2\pi f t - \varphi\right).

Ringsageduse mõistet rakendatakse füüsikas, elektro- ja raadiotehnikas.


Wake'i saar

Wake ehk Wake'i atoll on Ameerika Ühendriikidele kuuluv saar Vaikse ookeani põhjaosas. Korallsaare pindala on 6,5 k² ja rannajoone pikkus 19,3 km. Kõrgus kuni 6 m. Atolli moodustavad Wake'i saar ning väiksemad saared Wilkes ja Peale.


Marge Rull

Marge Rull (sündinud 9. juunil 1969 Pärnus) on eesti aeroobikatreener.

Ta on üks vähestest naistest, kes Estonia laevakatastroofist 28. septembril 1994 eluga pääses.

Ta on rääkinud on katastroofikogemusest dokumentaalfilmis "Turvalisuse illusioon" (1996) ja 2006. aasta veebruaris linastunud osas BBC, Discovery Channeli ja ProSiebe koostöös valminud dokumentaaldraamast "Surviving Disaster".


Vatt

Vatt (tähis W) on võimsuse, soojusvoo ehk soojusvõimsuse ja kiirgusvoo mõõtühik rahvusvahelise mõõtühikute süsteemis (SI).

Kasutatakse kordseid ühikuid, näiteks 1 mW (millivatt) = 0,001 W 1 kW (kilovatt) = 1000 W 1 MW (megavatt) = 1000 kW = 1 000 000 W 1 GW (gigavatt) = 1000 MW = 1 000 000 000 W


Kulon

Kulon (tähis C) on elektrilaengu mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI). Kulon on nime saanud prantsuse füüsiku Charles Augustin de Coulomb'i (1736–1806) järgi.

Seepärast nimetatakse kulonit ka ampersekundiks (tähis A·s ehk As).

Elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus on 1,602 176 634 · 10–19 kulonit. Selle pöördväärtus annab ühele kulonile vastavaks elementaarlaengute (elektronide) arvuks 1/(1,602 176 634 · 10−19) ≈ 6,241 509 074 · 10¹⁸.


Oom

Oom, tähis Ω (oomega) on rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) elektritakistuse mõõtühik. Oom võrdub elektriahela niisuguse osa takistusega, mille otste vaheline pinge üks volt tekitab selles ahelaosas voolu tugevusega üks amper: \Omega = \dfrac{\mbox{V}}{\mbox{A}} . Oom on nime saanud saksa füüsiku Georg Simon Ohmi järgi.

Takistuse pöördsuuruse ‒ juhtivuse ‒ mõõtühik on siimens.


Farad

Farad (tähis F) on elektrimahtuvuse mõõtühik SI-ühikusüsteemis. Ühik on nime saanud inglise füüsiku Michael Faraday (1791–1867) järgi.


Shigematsu Sakaibara

Shigematsu Sakaibara (酒井原 繁松; 28. detsember 1898 – 18. juuni 1947) oli Jaapani garnisoni ülem Wake'i saarel Teise maailmasõja ajal.

Ameeriklaste invasiooni ja mässu kartuses lasi ta 7. oktoobril 1943 hukata 98 ameerika tsiviilisikut, kes olid vangi võetud 2 aastat varem, kui saar jaapanlastele alistus.

15. oktoobril 1944 sai ta viitseadmirali auastme.

4. septembril 1945 Jaapani garnison alistus. Shigematsu Sakaibara mõisteti sõjakuritegudes surma ja poodi Guamil üles.


Kuniaki Koiso

Kuniaki Koiso (jaapani keeles 小磯 國昭 Koiso Kuniaki; 22. märts 1880 Utsunomiya – 3. november 1950 Tōkyō) oli Jaapani kindral, Korea ülemkuberner 1942–1944 ja Jaapani peaminister 22. juulist 1944 7. aprillini 1945.

Koiso isa oli politseinik. Koiso ise oli karjäärisõjaväelane. Ta lõpetas 1900. aastal Keiserliku Jaapani Sõjaakadeemia ja astus samal aastal Kõrgemasse Sõjaakadeemiasse.

Ta asus 1901. aasta juunis teenistusse nooremleitnandina ja ülendati 1903. aasta novembris leitnandiks. Vene-Jaapani sõja ajal teenis ta alates 1904. aasta septembrist pataljoni adjutandina ja alates 1905. aasta märtsist kompaniiülemana ning 1905. aasta juunis ülendati ta kapteniks, olles läbinud kogu sõja samas rügemendis. 1910. aasta novembris lõpetas ta Kõrgema Sõjaakadeemia ja määrati järgmisel kuul Keiserliku Jaapani Sõjaakadeemia instruktoriks.

1912. aasta septembris määrati ta Kwantungi armeesse. 1914. aasta augustis ülendati ta majoriks ja pataljoniülemaks. 1915. aasta juunis määrati ta keiserliku Jaapani sõjaväe peastaapi ja ülendati 1918. aasta juulis kolonelleitnandiks. 1921. aasta juunis jätkas ta teenistust Jaapani õhuväes ja ülendati 1922. aasta veebruaris koloneliks. Sama aasta juunis saadeti ta Euroopasse sõjaväeatašeeks. 1923. aasta augustis naasis ta Jaapanisse ja võttis üle 51. jalaväediviisi juhatamise. 1925. aasta mais tuli ta tagasi peastaapi, ülendati 1926. aasta detsembris kindralmajoriks ja 1931. aasta augustis kindralleitnandiks. 1932. aasta veebruaris sai ta Jaapani sõjaministriks ja sama aasta 8. augustil ühtlasi Kwantungi armee ülemjuhatajaks. 5. märtsil 1934 sai ta Hiroshimas asuva 5. jalaväediviisi ülemaks ja 1935. aasta detsembris Jaapani Korea armee ülemjuhatajaks. 1937. aasta novembris ülendati ta kindraliks ja 1938. aasta juulis läks ta taas tööle sõjaväe peastaapi.

1938. aasta juulis läks Koiso sõjaväest erru ning jätkas tegutsemist poliitikuna. 1939. aasta aprillist augustini ja 1940. aasta jaanuarist juulini oli ta Jaapani kolooniate minister. Kunagi varem polnud Jaapani valitsuses sellist ministriportfelli olnud. 15. juunist 1942 kuni 22. juulini 1944 oli ta Korea kindralkuberner. Sellel ajal kuulutas ta välja korealaste üldmobilisatsiooni Jaapani sõjaväkke – see otsus oli Koreas ülimalt ebapopulaarne.

22. juulil 1944 valiti Koiso Jaapani peaministriks, neli päeva pärast Saipani lahingut, mille Jaapan kaotas. Koiso valimine tekitas mitmes ringkonnas vastumeelsust, aga paremat kandidaati ei olnud sõjaaja tõttu võimalik saada ja Koiso osutus kompromisskandidaadiks. Tal oli vähe õigusi, et riigi elu mõjutada, sest teda ei lubatud sõjaliste otsuste tegemise juurde. Sõjalises plaanis tabas Jaapanit seevastu üks kaotus teise järel. Koiso püüdis alustada rahuläbirääkimisi, aga ta ei suutnud leida projekti, mis rahuldaks nii sõjaväge kui ka liitlasvägesid. Ta püüdis saavutada suuremat kontrolli sõjaväe üle, nimetades ennast ka sõjaministriks, aga seda ei saanud ta juriidiliselt korrektselt teha, sest sõjaminister pidi olema sõjaväelane, aga tema oli erru läinud. Niimoodi väljapääsmatusse olukorda sattununa lahkus ta ametist 7. aprillil 1945, samal päeval, mil USA uputas Jaapani sõjalaevastiku lipulaeva "Yamato".

Pärast Teist maailmasõda mõisteti ta Tokyo protsessil sõjakuritegudes süüdi ja talle määrati eluaegne vanglakaristus. Kohus otsustas, et ta isiklikult küll sõjakuritegusid ei sooritanud, kuid ei teinud ka midagi selleks, et takistada teisi neid toime panemast, kuigi tal oleks selles võimalus olnud. Ta suri Sugamo vanglas 1950. aastal.


Ene Mihkelson

Ene Mihkelson (21. oktoober 1944 Imavere vald, Viljandimaa – 20. september 2017) oli eesti prosaist ja luuletaja.

Ta õppis aastatel 1952–1953 Rägavere 7-klassilises koolis, 1953–1959 Karitsa 7-klassilises koolis ja 1959–1963 Rakvere Internaatkoolis. Aastatel 1963–1968 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat.

Ta töötas aastatel 1968–1969 õpetajana Võnnu Keskkoolis ja 1969–1979 teadurina Eesti Kirjandusmuuseumis. Hiljem oli vabakutseline kirjanik.


Komparaator

Komparaator (ladina k comparare 'võrdlema') on mõõteseade mõõdetava suuruse võrdlemiseks etalonsuurusega. On olemas optilisi, elektrilisi, pneumaatilisi jne komparaatoreid.

Elektroonikas kasutatakse digitaalseid ja analoogkomparaatoreid.


Aku

Akumulaator (ladina sõnast accumulator 'koguja') ehk aku on energia salvestamise seade. Akudesse akumuleeritakse (salvestatakse, laetakse, kogutakse) energiat eesmärgiga seda hiljem kasutada. Sellisesse seadmesse saab pärast tühjendamist korduvalt uuesti energiat salvestada.

Kõige rohkem kasutatakse mitut tüüpi elektriakusid. Seetõttu peetakse aku(mulaatori) nimetamisel silmas eelkõige just elektrienergia salvestit.


Elo Viiding

Elo Viiding (sündinud 20. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti luuletaja, proosakirjanik, tõlkija ja toimetaja. Ta on kasutanud pseudonüümi Elo Vee.


Antonov An-28

Antonov An-28 on NSV Liidus ettevõttes Antonov konstrueeritud kahe turbopropellermootoriga lühikese stardi- ja maandumisteekonna omadustega (STOL – Short Take-Off and Landing) regionaalne transpordi- ja reisilennuk, jätkuarendus kolbmootoritega lennukist Antonov An-14M.

An-28 esmalend toimus 1969. aasta septembris. Lennuki katsetused lõppesid 1972. aastal. Järgmised eelsarja seda tüüpi lennukid said valmis 1975. 1978 alustati litsentsi alusel AN-28 seeriana ehitamist Poola ettevõttes PZL-Mielec. Lennukid An-28 hakkasid NSV Liidus lendama aastal 1986. Kokku ehitati 1993. aastani 191 lennukit An-28, millest ligi kolmandik (61) on 2006. aasta seisuga veel jätkuvalt käigus. 2015. aasta augustis oli lennuliinidel veel 16 An-28-t. Modifikatsioone valmistati kokku 7, neile lisaks katseeksemplarid, mille telikud olid varustatud suuskadega ja veepinnale maandumiseks pontoonidega.

Pärast Eesti taasiseseisvumist kasutasid lennukeid An-28 Eesti lennufirmad Air Livonia ja Enimex.

Eestis registreeritud lennukitega An-28 on toimunud kolm õnnetust. 29. novembril 1999 toimus Szczecini lähedal avariimaandumine seiskunud mootoritega; kogu 3- liikmeline lennuki meeskond pääses eluga. 23. novembril 2001 kukkus lennuk registritunnusega ES-NOV lähenemisel Kärdla lennuvälja rajale, lendurite valede juhtimisvõtete tõttu alla; 17 lennuki reisijast hukkus 2. 10. veebruaril 2003 kukkus lennuk ES-NOY pärast Tallinna lennuväljalt õhku tõusmist kohe nina ees alla; lennuki kolmeliikmelisest meeskonnast 2 hukkus.


Wadi Fira piirkond

Wadi Fira piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. Asub riigi idaosas, piirneb Sudaaniga.

Piirkond jaguneb kolmeks departemanguks.


Ületava mõistmise südasuutra

Südasuutra ehk Ületava Mõistmise Südasuutra (sanskriti keeles prajñāpāramitā-hṛdaya-sūtra; tiibeti keeles shes rab kyi pha rol tu phyin pa'i snying po'i mdo; hiina keeles 般若波羅蜜多 ⼼經 banruo boluomiduo xinjing; jaapani keeles hannya haramitta shingyō) on üks lühemaid ja tuntumaid ületava mõistmise suutraid.

Südasuutral on pikem ja lühem versioon. Mõlemad on loodud umbes 4. sajandi lõpul. Ilmselt tekkis pikem versioon varem, sest seal on edasi antud ka traditsiooniline suutravorm. Teise seisukoha järgi on lühike versioon loodud hoopis Hiinas ja hiljem sanskriti keelde tõlgitud. Pikem versioon on au sees Tiibetis ja lühem Kaug-Ida maades.


Let L-410

Let L-410 Turbolet on kahe turbopropellermootoriga lühimaa (regionaalne) reisi- ja kaubalennuk, mida ehitatakse Tšehhis Let Kunovice lennukitehases. L-410 esmalend toimus 1969. aastal, kõiki lennukivariante on kokku ehitatud üle 1100.

Aastal 1992 sai tänapäeva Politsei- ja Piirivalveameti lennusalk (siis Piirivalveameti lennuosakond) Saksamaalt annetusena kaks L-410 lennukit. Üks annetati 2017. aastal Eesti Lennundusmuuseumile ja teine müüdi maha 2018. aastal.


Põhja-Jüütimaa maakond

Põhja-Jüütimaa oli maakond Taanis Jüütimaal.

1. jaanuaril 2007 maakond kaotati ja sellest sai osa Põhja-Jüütimaa piirkonnast.


Christiansø

Christiansø on Taanile kuuluv saar Läänemeres. Asub 20 km Bornholmist kirdes. Saare pindala on 22,3 hektarit, kõrgeim punkt on 22 m üle merepinna. Saarel elab 96 inimest (2008).

Saar allub koos lähedaslasuva Frederiksø ja Græsholmi saarega otse Taani kaitseministeeriumile. 300 m saarest idast asuv Østerskær on Taani idapoolseim punkt.

Saarel asub 1684. aastal rajatud merekindlus.


McDonnell Douglas

McDonnell Douglas oli Ameerika Ühendriikides paiknev õhu- ja kosmosesõidukite tootja ja kaitsetööstusettevõte. See loodi ettevõtete McDonnell Aircraft ja Douglas Aircraft Company liitmisel 1967. aastal. Ettevõte liideti 1. augustil 1997 Boeinguga.


Otsingumootoritele optimeerimine

Otsingumootoritele optimeerimine (inglise search engine optimization, lühend SEO) on veebilehe või veebisaidi nähtavuse suurendamine otsingumootori otsingutulemustes. Kui inimene otsib mingit märksõna (ehk näitab üles huvi teatud toote/teenuse vastu), siis optimeeritud lehte näidatakse otsingutulemuste seas eespool.


McDonnell Douglas MD-80/MD-90

McDonnell Douglas MD-80 ja McDonnell Douglas MD-90 on kahemootoriline, reisijatesalongis istmeteridade vahel ühe vahekäiguga reaktiivlennuk. MD-80 esmaesitlus oli 1980. aastal. Hiljem täiustatud - MD-90 1989. aastal, peale Boeing'iga liitumist - Boeing 717 1998. aastal.

Aastatel 1980-2001 ehitati kokku 1191 MD-80 ja 117 MD-90. Lennuk maksab ca. 41,5-48,5 miljonit USA dollarit.


Valma

Valma (Walmapäh) on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Valma asub Võrtsjärve loodekaldal, Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ääres 25 km kaugusel Viljandist ning 55 km kaugusel Tartust.

Külast voolab läbi Tänassilma jõgi.

Esimene teade Valmast on aastast 1584 (Walmabe). 1624. aastal kuulus küla (Walma) Viljandi mõisale.


Tusti (Viljandi)

Tusti on küla Viljandimaal Viljandi vallas, Tänassilma jõe põhjapoolsel kaldal

Küla asub Viljandist 11 km ida pool. Külas asub kaitsealune Tusti metsapark ja lõunapiiril voolab Tänassilma jõgi. Külast voolab läbi Teraseoja, millele on paisutatud Tusti paisjärv ja mis suubub lõunapiiril Tänassilma jõkke. Külast voolab läbi Tusti oja, mis suubub kirdepiiril Tänassilma jõkke. Külas asub Puujala mets, millest saab alguse Kõveroja.

Aastal 2008 loodi MTÜ Tusti, mille eesmärk on arendada Tusti küla elu.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Külas asus Tusti mõis.


Iirimaa lennukompaniide loend

See on Iirimaa lennufirmade loend.

Aer Arann Aer Lingus AerVenture Air Contractors Cityjet Ryanair Starair


Soome lennukompaniide loend

See on Soome lennukompaniide loend.

Air Finland Blue1 Copterline Finnair Finncomm Airlines


Uusna

Uusna on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Küla paikneb Tänassilma jõe oru lõunaserval, Viljandist 10 km ida poole, jäädes Viljandi-Tartu mnt äärde.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Küla põhjapiiril voolab Tänassilma jõgi ja idapiiril Ärmä jõgi, mis suubub küla loodenurgas Tänassilma jõkke.

Külas asub Uusna külamaja, mille juures asub korvpalliväljak, külakiik, lastele on ka mänguväljak.

Uusna külamajas asub ka Uusna raamatukogu.

Külas asub lastead Uusna Lasteaed Tõruke.

Külas asub ka pood, mis jääb küla läbiva peatee ehk Uusna tee äärde.

Lähim kool on Kalmetu põhikool.


Hoorid

Hoorid (kreeka Ὧραι, Hōrai 'aastaajad') olid kreeka mütoloogias aastaaegade ja looduslike ajaühikute (tundide ja kuude) jumalannad. Algselt olid nad eri aastaaegade looduse personifikatsioonid, kuid hilisemal ajal peeti neid üldiselt korra ja loomuliku õigluse jumalannadeks. Nad valvasid Olümpose väravaid, hoolitsesid maa viljakuse eest ning liigutasid taevas tähti ja tähtkujusid.

Aastaaegade kulgu kujutati hooride tantsuna. Sellele vastavalt omistati neile kevadlillede värskust ja õrnust. Hesiodose "Töödes ja päevades" kroonivad hoorid kinkidetooja Pandora lillepärjaga (read 74–75). Samuti riietavad ja austavad hoorid Küprose saare rannal merest tõusnud Aphroditet nn Homerose hümnides (6.5–13). Eepilise teose "Kypria" säilinud fragmendi andmeil (fr. 4) kandis Aphrodite hooride tehtud rõivast, mis oli värvitud kevadlilledega, nii nagu nende endigi rõivad.


Vana-Võidu

Vana-Võidu on küla Viljandimaal Viljandi vallas Viljandi linnast kirdes.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Küla paikneb Tänassilma ürgoru lõunaserval, Viljandist 4 km ida pool. Küla põhjaosas asub oru serval Kivistiku metsapark. Mööda küla lääne- ja põhjapiiri voolab Tänassilma jõgi, läänepiiril asub Rutsniku mädajärv ja põhjapiiril Vana-Võidu Mädajärv. Küla idapiiril voolab Ärmä jõgi.

Külas asus Vana-Võidu mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb mõisakompleksis Viljandi Kutseõppekeskus.

Vana-Võidus asub Viiratsi Saeveski. Külas tegutseb Vana-Võidu raamatukogu.

Külas kasvab kaitsealune Viiralti tamm ehk Tamme-Koori tamm.

Külast viib läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.


Ülijuhtivus

Ülijuhtivus on füüsikaline nähtus, kus madalatel temperatuuridel muutub aine eritakistus nulliks ja magnetväli tõrjutakse välja (seda tuntakse Meissneri efektina).

Materjale, mis lähevad teataval madalal temperatuuril ülijuhtivasse olekusse, nimetatakse ülijuhtideks. Ülijuhis säilib vool energiakadudeta. Kui näiteks tekitada ülijuhtivas rõngas elektrivool ja seejärel vooluallikas eemaldada, siis jääb voolutugevus kuitahes pikaks ajaks muutumatuks. Reaalsed ülijuhid ei ole enamasti absoluutselt ülijuhtivad, vaid neil on siiski väike elektritakistus. Ülijuhtivust võib käsitada ka kui elektrongaasi ülivoolavust. Ülijuhtivus on makroskoopiline kvantmaailma nähtus ja seda pole võimalik seletada kvantmaailma seaduspärasusi rakendamata.

Levinumad ülijuhtivad materjalid on NbTi (nioobium-titaan) ja Nb₃Sn (nioobium-tina) sulamid. Tänapäeval rakendatakse ülijuhtivust laialdaselt tuumamagnetresonantsspektromeetrites, tomograafides jms seadmetes.


Elektronvolt

Elektronvolt on SI-süsteemi väline energia mõõtühik, mis on laialt kasutusel elementaarosakeste, tuuma-, aatomi- ja tahkisefüüsikas. Sellega mõõdetakse näiteks elektronide seoseenergiat aatomites ja molekulides. Elektronvolt on elementaarlaengu e ja mõõtühiku volt (V) korrutis, tähis eV.

1 elektronvolt on kineetiline energia, mille elektron saab läbides vaakumis potentsiaalide vahe 1 volt. Elektronvoldi väärtus SI ühikutes (džaulides) 1 \ \mathrm{eV} = e \cdot 1\ \mathrm V = 1{,}602\,176\,634 \cdot 10^{-19} \ \mathrm J.

Elektronvolti kasutatakse ka osakeste massi mõõtühikuna (vastavalt (massi ja energia ekvivalentsusele), mõõtühiku tähis eV/c² ja väärtus kilogrammides 1 \, \mathrm{eV}\!/c^2 \approx 1{,}783 \cdot 10^{-36} \, \mathrm{kg}. Näiteks on elektroni masss 511 keV/c².


2006. aasta Hollandi parlamendivalimised

Hollandi järgmised erakorralised parlamendivalimised toimusid 22. novembril 2006. aastal. Erakorralisus oli tingitud Balkenende II valitsuse langemisest, uue valitsuse moodustamiseni on Hollandis võimul Balkenende III valitsus, millel puudub parlamendienamus.


Tsirkus (maal)

"Tsirkus" on neoimpressionist Georges-Pierre Seurat' üks tuntumaid maale.

Teost eksponeeriti mõni päev enne kunstniku surma Sõltumatute Kunstnike Seltsi näitusel 29. märtsil 1891.

Teos on teostatud divisionistlikult (värvipunktid on kantud alusele korrapäraste punktide, laikude või joontena). Vastandvärvide (kollane ja violetne) kasutamine paneb kujutised värelema. Maal rõhub väljendusrikkusele, mitte tegelikkusele (näiteks hobuse võlts galopp).

Autori varase surma tõttu jäi teos lõpetamata.


Pööriselektriväli

Pööriselektriväljaks nimetatakse muutuva magnetvälja poolt tekitatud elektrivälja. Pööriselektriväli (ingl solenoidal electric field) erineb elektrostaatilisest väljast selle poolest, et ta pole vahetult seotud elektrilaengutega. Tema jõujooned on suletud kõverad. Pööriselektrivälja töö laengu liikumisel mööda suletud kõverat võib olla nullist erinev.


Gaaslahendus

Gaaslahendus on elektrilaengute suunatud liikumine gaasikeskkonnas ehk elektrivool gaasis. Laengukandjateks on gaasis vabad elektronid ja ioonid. Gaaslahenduse tekkimiseks ja püsimiseks on vajalik elektriväli; gaaslahendusseadistes luuakse see seadise elektroodidele rakendatava elektripingega.

Gaaslahenduse avaldumisvorm sõltub gaasi ionisatsiooni tasemest, samuti gaasi rõhust ja koostisest, lahendusvahemiku pikkusest ja kujust.

Kui gaaslahendust põhjustab ainult välise ionisaatori mõju (nt ioniseeriv kiirgus), siis nimetatakse lahendust sõltuvaks. Kui aga lahendus jätkub ka ilma väliste ionisaatoriteta, siis on tegemist sõltumatu lahendusega. Sel juhul tekivad lahendust säilitavad laengukandjad gaasis endas peamiselt põrkeionisatsiooni tulemisel gaasi molekulide põrkumisel elektrivälja mõjul liikuvate elektronidega.

Sõltuva lahenduse üleminekut sõltumatuks lahenduseksnimetatakse gaasi elektriliseks läbilöögiks ja üleminekupinget süttimispingeks.

Sõltumatu gaaslahenduse liigid on huumlahendus, kaarlahendus, koroonalahendus ja sädelahendus. Nende lahendustega kaasneb elektromagnetkiirgus, sealhulgas ka valguskiirgusena.

Gaaslahendust rakendatakse mitut liiki gaaslahenduslampides, gaaslaserites, plasmotronides ehk plasmageneraatorites (metallide tehnoloogias), loendurites (Geigeri loendur), osonaatorites jm.


Induktsioonivool

Induktsioonivool on elektrivool, mis tekib suletud juhtmekeerus magnetvälja muutumisel. Nähtuse avastas 1831. aastal Michael Faraday.

Näiteks tekib elektrivool paljudest juhtmekeerdudest koosnevas poolis, kui viimase läheduses või sees liigutada püsimagnetit.

Induktsioonivoolu suund kontuuris sõltub sellest, kas magnetvoog läbi kontuuri pinna kasvab või kahaneb, samuti magnetinduktsiooni vektori suunast kontuuri pinna suhtes. Üldise reegli induktsioonivoolu suuna määramiseks andis Emil Lenz 1833. aastal. Lenzi reegli võib sõnastada järgmiselt: "Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist".


Lenzi reegel

Lenzi reegel on reegel muutuva magnetvälja poolt juhis indutseeritud elektrivoolu – induktsioonivoolu – suuna määramiseks. Reegli sõnastas 1833. aastal Heinrich Friedrich Emil Lenz. Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist.

Reeglit võib lahti seletada järgmiselt. Magnetvälja muutus indutseerib (tekitab) elektrjuhis, näiteks juhtmekeerus (või keerdudest koosnevas induktiivpoolis) elektromotoorjõu ja see põhjustab juhtme otste vahel elektripinge. Juhtmeotste kokkuühendamisel moodustuvas kinnises juhtmekeerus (voolukontuuris) tekitab pinge voolu, mida vaadeldaval juhul nimetatakse induktsioonivooluks. Juhti läbiva vooluga kaasneb alati magnetväli. Induktsioonivool on suunatud nii, et selle magnetväli mõjub vastu esialgse välja muutustele, nõrgendades selle toimet: kui välise magnetvälja mõjul voolukontuuri läbiv magnetvoog tugevneb, siis on induktsioonivoolu magnetväli välise magnetvälja suhtes vastassuunaline, aeglustades magnetvoo tugevnemist; kui magnetvoog kontuuri sees nõrgeneb, siis on induktsioonivoolu magnetväli välise magnetväljaga samasuunaline, aeglustades magnetvoo nõrgenemist.


Akustiline resonants

Akustiline resonants on mõiste füüsikast, mis tähendab keha omavõnkesageduse võrdumist helilainete sagedusega. Akustilised resonaatorid on näiteks puhkpillitorud ja oreliviled. Neis on resoneerivaks kehaks torus või viles olev õhusammas.


Haaslava valla vapp

Haaslava valla vapp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla vapp.

Vapp kinnitati 24. augustil 1995.


Hostel

Hostel on ühiselamulaadne madalama teenindustasemega majutusettevõte. Hosteli eesmärk on pakkuda võimalikult odavat öömaja, ruume tuleb jagada võõrastega. Odavuse tõttu eelistavad hostelit eeskätt noored.


Hertz

Isikud Heinrich Rudolf Hertz, saksa füüsik, kelle järgi on nimetuse saanud sagedusühik herts Gustav Hertz, saksa füüsik, Nobeli auhind 1925 Carl Helmut Hertz, füüsik, eelmise poeg Johannes Hertz, füüsik, Gustav Hertzi poeg Henrik Hertz, taani näitekirjanik Robert Hertz, prantsuse sotsioloog Arne Hertz, Rootsi autoralli kaardilugeja

Ettevõtted Hertz Corporation, rahvusvaheline autorendiettevõtte

Muud Hertz, kraater Kuu tagaküljel, saanud nime Heinrich Hertzi järgi Heinrich-Hertz-Turm, Hamburgi teletorn Hertzi doktriin


Akustika

Akustika on mehaanika haru, mis uurib helilainetega seotud nähtusi gaasides, vedelikes ja tahkistes. Seejuures hõlmab akustika tavapärasemate helinähtuste kõrval ka teemasid nagu mehaanilised võnkumised, vibratsioonid, infraheli (sagedus alla 16 Hz) ja ultraheli (sagedus üle 20 kHz).

Sõna "akustika" tuleneb kreeka sõnast ἀκουστικός (akoustikos), mis tähendab "kuulmisest või kuulmise jaoks, valmis kuulama" ja teisalt sõnast ἀκουστός (akoustos), 'kuuldud, kuuldav', mis omakorda tuleneb tegusõnast ἀκούω (akouo), 'mina kuulen'.

Mõnikord kasutatakse kõnekeeles väljendit "hea/suurepärase akustikaga ruum". Üldiselt mõeldakse sellega, et ruum on ehitatud sellisena, et ruumi akustilised omadused sobivad helisündmuste läbiviimiseks. Vastavat ruumide sobivust ja sobivaks planeerimist käsitleb akustika allharu arhitektuuriakustika ja täpsemalt ruumiakustika.


Infraheli

Infraheli on heli, mille rõhu muutumise sagedus on alla 16 Hz ehk alla keskmise inimese alumist kuuldeläve.

Infraheli võib vastavalt amplituudile inimesele siiski mõju avaldada. Siiki ei tajuta infraheli "päris helina". Tugeva infraheliga võib kaasneda peapööritus, valu kõrvades, tugev väsimus ja seletamatu hirmutunne. Ohtlikuks võivad osutuda inimese siseelundite omaresonantssagedusega võrdse sagedusega infraheli.


Tämber

Tämber ehk kõlavärv (prantsuse keeles timbre; psühhoakustikas kasutatakse pigem saksakeelse sõna Klangfarbe (inglise keeles tone-colour) vastet 'kõlavärv' ehk 'kõlavärving') on muusikas üldmõiste muusikaliste parameetrite kogumile, mille eri väärtuste korral kuulaja tajub sama helikõrguse, helitugevuse ja helivältusega helisid erinevalt. Igal muusikainstrumendil või inimhäälel on oma unikaalne tämber.

Tämbrit määravateks muusikalisteks parameetriteks on näiteks osahelide arv, osahelide omavahelised suhted, mähisjoone kuju ja formantide paiknemine. Lisaks nendele võivad tämbrit mõjutada näiteks vibraato, juhuslikud mürad, interferents.

Tämber on helikõrguse, helitugevuse ja helikestuse kõrval ka üks neljast heli põhiomadustest.

Saksakeelsest sõnast Klangfarbe pärinev tämbrit tähistav sõna "kõlavärv" viitab ka sünesteesia ideele.


Kategooria:Viideteta väidetega artiklid

__PEIDETUDKAT__ Siia kategooriasse kuuluvad viitamist vajavate väidetega artiklid ehk artiklid, milles on kasutatud malli .


Mikrofon

Mikrofon (kreeka k mikros 'väike' + phone 'heli, hääl') on side- ja helitehnikas kasutatav elektroakustikaseade, mis muundab helirõhu võnkumised elektripinge muutusteks. Vees levivate helilainete elektroakustilist muundurit nimetatakse hüdrofoniks.

Elektromehaanilise muunduri tööpõhimõtte järgi jagunevad tänapäeval laialdaselt kasutatavad mikrofonid elektrodünaamilisteks ja elektrostaatilisteks, viimase alaliigid on kondensaatormikrofon ja elektreetmikrofon. Eriotstarbel kasutatakse piesoelektrilisi (kristall-) mikrofone ja elektromagnetilise muunduriga mikrofone.


Tärpentin

Tärpentin ehk puhastatud tärpentiniõli on osade okaspuude vaigust valmistatav õline vedelik.

Seda saadakse vaigukäikudest kogutud okaspuuvaigust veeaurdestillatsiooni abil ning puidust ekstraheerides või uttes või puidu keemilise töötluse kõrvalsaadusena. Tärpentini nimetus on tulnud tärpentinipistaatsia ehk õlipistaatsia kreekakeelsest nimetusest τερεβινθίνη.

Tärpentini tunti juba antiikajal. Toona valmistati seda okaspuude, eelkõige kuuse ja männi vaigust utmise teel.

Hiljem õpiti puidu utmisel lisaks tõrvale koguma ka lenduvat ja tugevasti haisvat tärpentinifraktsiooni. Sel moel toodetud tärpentinil oli oksüdeerivaid omadusi, mil oli oluline osa õlimaalitehnika arengus. Värvipigment segati värnitsa ja tärpentiniga. Tänu tärpentini oksüdeerimisele kuivas värv kiiremini.

Suuremõõduline tärpentinitootmine algas tselluloositööstuse arenedes, kui seda hakati tootma puidujäätmeist. Tärpentini kasutati peamiselt värvitööstuses lahusti ja vedeldajana. Tänapäeval tarvitatakse puutärpentini keemia- ja kosmeetikatööstuses, näiteks kampri, määrdeõlide, lõhnaainete ja vaikude valmistamiseks.


Isevõnkumine

Isevõnkumine ehk autovõnkumine on sumbumatu võnkumine, mis ei toimu perioodiliselt muutuva välisjõu toimel, vaid süsteemi endasse kuuluva energiaallika arvel. Erinevalt sundvõnkumisest on isevõnkumisel sagedus ja amplituud määratud ainult võnkesüsteemi enda omadustega. Isevõnkumine erineb vabavõnkumisest selle poolest, et isevõnkuva keha amplituud on ajast sõltumatu ja keha on energiaallikaga lühiajalises vastasmõjus.


Laine

Laineks nimetatakse võnkumise levimisprotsessi ruumis. Laine kui häiritus levib keskkonnas (levimiskeskkonnas) lõpliku kiirusega (laine levimiskiirus). Ainsana ei vaja keskkonda elektromagnetlained.


Puhkeküla

Puhkeküla on piiratud mahus teenuseid osutav majutusettevõte, kus on platsid telkide ja/või haagissuvilate jaoks ning parkimiskohad mootorsõidukitele. Puhkekülas võivad olla ka majutushooned.

Puhkekülaga sarnaneb puhkelaager, nende kahe erinevused on väga väikesed.


Tõrv

Tõrv on tume viskoosne vedelik, orgaaniliste ainete, esmajoones tahkekütuste termilisel lagunemisel moodustuv orgaaniliste ühendite segu. Tõrvaks nimetatakse ka naftas ja bitumoidides sisalduvate suure molekulmassiga heteroühendite segu.

Tõrv tekib kõrgmolekulaarsete orgaaniliste ainete (puit, turvas, kivisüsi jm) kuivdestillatsioonil. Tõrv soojendamisel muutub vedelaks ja jahutamisel vähevoolavaks.

Vanasti valmistati puutõrva tõrvaaugus või tõrvaahjus. Puid (vanad männikännud) kuumutati õhu juurdepääsuta ja välja valguv vedelik koosnes tõrvast, tärpentinist ja kergematest lenduvatest orgaanilistest ühenditest. Tõrva keedeti, et vedelad koostisosad lenduksid ja tõrv jahtunult tahkuks, et seda oleks võimalik kasutada. Tõrva kasutati paatide ja laevade veekindlaks muutmiseks. Hiljem hakati majade katuseid tõrvama või kaeti katused tõrvapapiga. Puidust elektriposte ja raudteeliipreid immutati kuumas tõrvas, et nad kauem mädanemisele vastu peaksid.

Tökat on kasetohust valmistatud tõrv, mida kasutati nii hobuserakmete, nahksaapa- kui vankrimäärdena samuti suuskade tõrvamiseks.

Puit koosneb põhiliselt tselluloosist (30–60%), hemitselluloosist (20-30%) ja ligniinist (20–30%), okaspuudes on ka vaiku. Õli ja tõrva kui sellist pole olemas ei puidus, kivisöes ega põlevkivi kerogeenis – need tekivad kõrgmolekulaarsest orgaanilisest ainest kuumutamisel ilma hapniku juurdevooluta (utmine).


Pikilaine

Pikilaine on laine, milles võnkumine toimub laine levimise sihis. Pikilained võivad tekkida gaasides, vedelikes ja tahketes kehades, ristlained aga niisugustes tahketes kehades, milles deformatsioon põhjustab elastsusjõu tekke, ja vedelike pinnal pindpinevusjõudude toimel. Pikilaine on ka näiteks helilaine.


Otto Wilhelm Hermann von Abich

Otto Wilhelm Hermann von Abich (11. detsember 1806 Berliin – 1. juuli 1886 Viin) oli saksa geoloog.

Abich sündis Saksamaal ning sai hariduse Berliini Ülikoolis. Peamised uurimissuunad olid seotud mineraloogia ja vulkaanidega. Aastatel 1842–1847 oli ta Tartu Ülikooli korraline mineraloogiaprofessor ja geoloogiakabineti juhataja; ta õpetas geoloogiat, mineraloogiat ja paleontoloogiat. Hiljem uuris ka Kaukasuse mäestiku geoloogilist ehitust.

Suri Viinis 1886. aastal.

Tema järgi on nimetatud mineraal abihhiit.


Ristlaine

Ristlaine ehk ristilaine on laine, kus keskkonna osakesed võnguvad lainete levimise suunaga risti.

Ristlained levivad kiirusega 1-4 km/s

Ristlained ei levi vedelikes ega gaasides, sest vedelikud ei avalda oma kuju muutmisel vastupanu (nende elastsusmoodul on 0).

Elektromagnetlained on ristlained, mis levivad ka vaakumis. Ka valgus on elektromagnetlainetus ja koosneb ristlainetest. Seda tõestavad sellised nähtused nagu valguse polarisatsioon ja polarisatsioonifilter.