Zealandic (laev 1911)

Zealandic oli White Star Line'i jaoks aastal 1911 Belfastis valminud ookeaniliinilaev, mis opereeris Liverpooli ja Wellingtoni vahelisel liinil. Seda kasutati reisilaevana ja kaubalaevana, see teenis ka mõlema maailmasõja ajal sõjalaevana.

3. juunil 1941 riivas see Cromeri lähistel uppunud vrakki. Lisaks torpedeeris seda E-paat.


Zollfeld

See on 400 m kuni 2 km lai ja umbes 18 km pikk, kõrgusega 450–455 m merepinnast. See asub Kesk-Ida-Alpide suuremas Klagenfurdi nõos ja ulatub piki Glani jõge Klagenfurdist põhjas Sankt Veit an der Glanini.


Red Star Line

Ettevõte kuulutas pankroti välja aastal 1934. See töötas kuni 1935. aastani, mil lõpetas kauplemise. Selle varad müüdi lõpuks Holland America Line'ile.

Antwerpenis tegutseb 2013. aasast Red Star Line'i muuseum.


Blīdene vald

Blīdene vald (läti keeles Blīdenes pagasts) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Remte, Ciecere ja Zvārde vallaga ning Dobele piirkonna Biksti, Lielauce ja Zebrene vallaga.

Valla pindala on 138 km². 2011. aasta seisuga elas seal 775 inimest. Aastal 2011 elas vallas 688 lätlast, 32 venelast, 12 valgevenelast, 6 ukrainlast, 4 poolakat ja 21 leedulast. Valla keskuseks on Blīdene küla. Vallavanem on Ligita Berga.

Valla aladel asusid Dūre mõisa (Gut Duhren), Stūri mõisa (Stuhrhof), Pilsblīdene mõisa (Gut Blieden), Mazblīdene mõisa (Gut Klein-Blieden) ja Lielblīdene mõisa (Gut Groß-Blieden) maad. Aastal 1935 asus seal Blīdiena vald, selle pindala 133,2 km² ja seal oli 2082 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Blīdene ja Stūri külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Blīdene külanõukoguga Stūri külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2001–2021 kuulus vald Brocēni piirkonda.

Valla suurim jõgi on Bērze.

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all muinaskalmed Zaķukalni farmi juures.

Looduskaitse all on Līdumi tamm, Vecšķietnieki tamm, Vecšķietnieki Teetamm, Birznieki tamm ja Stūri park, lisaks veel kaheksa nimetut põlispuud. Valla lõunaossa jääb osaliselt Zvārde hoiuala.

Vallas on neli küla. Valla keskuses Blīdenes (vidējciems) oli 2015. aastal 351 elanikku. Mazblīdene küla on staatusega skrajciems. Kolm küla on staatusega mazciems: Blīdenes mežniecība, Pilsblīdene 19 elanikuga aastal 2021 ja Stūri 36 elanikuga aastal 2021. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Peeter Ello

Peeter Ello (11. veebruar 1955 Tallinn – 17. märts 1997 Tallinn) oli Eesti poliitik.

Ta lõpetas 1973. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna.

Ta oli VII Riigikogu liige ja Riigi Kodakondsusameti peadirektor.


Southampton Water

Southampton Water on Inglismaal Solenti väinast ja Wighti saarest põhja pool asuv loodete kujundatud suudmeala. Selle põhjapoolseimas punktis, Itcheni ja Testi jõe vahel, asub Southamptoni linn.


American (laev 1895)

American oli aurulaev, mis valmis Belfastis aastal 1895. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases ning see oli kombineeritud nii kauba- kui ka reisilaevaks West India and Pacific Steamship Company käsutuses. 1900. aastal omandas laeva Fredrick Leyland & Company. 1904. aastal omandas laeva White Star Line, ja see nimetati ümber Cufic-iks. 1923. aastal müüdi see Itaaliasse, kus kandis nimesid Antartico (1924–1927) ja Maria Guilia (1927–1932). Laev lammutati 1932. aastal Genovas.


Ciecere vald

Ciecere vald (läti keeles Cieceres pagasts) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Brocēni ja Salduse linnaga ning Gaiķi, Remte, Blīdene, Zvārde, Salduse ja Novadnieki vallaga.

Valla pindala on 88 km². 2011. aasta seisuga elas seal 950 inimest. Aastal 2011 elas vallas 872 lätlast, 21 venelast, 17 valgevenelast, 1 ukrainlane, 1 poolakas ja 26 leedulast.

Valla aladel asusid Lemzere mõisa (Gut Lemzern), Mazciecere mõisa (Gut Klein-Zezern) ja Lielciecere mõisa (Gut Groß-Zezern) maad. Nende baasil moodustati kaks valda. 1927. aastal oli Brocēni valla pindala 44,79 km², Ciecere valla pindala aga 65,23 km². Aastal 1930 need liideti, ühinenud vald hakkas algselt kandma nime Brocēni vald, juba järgmisel aastal nimetati see aga ümber Ciecere vallaks. Aastal 1935 oli Ciecere valla pindala 120 km² ja seal oli 2020 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Brocēni, Ciecere ja Ezeri külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 sai Brocēni töölisasula staatuse ja sellega osa Brocēni külanõukogust kui Brocēni maapiirkond. Aastal 1956 liideti sellega likvideeritav Ciecere külanõukogu. Aastal 1992 sai Brocēnist linn. Aastal 1999 liideti osa Brocēni maapiirkonnast Salduse linnaga. 2001. aastast kuulub valla ala Brocēni piirkonda. Aastal 2010 moodustati Brocēni maapiirkonnast Ciecere vald. 2021. aastast kuulub vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ciecere linnamägi.

Suurim jõgi on Ciecere jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Vēršāda. Suuremad järved on Ciecere järv, Brocēni järv (43,6 ha) ja Baltezers (35 ha).

Looduskaitse all on Asarīši pärn, Graviņase Kõveraoksane tamm, Graviņase Kõveratüvene tamm, Graviņase Ilus tamm, Paurēni Rebasetamm, Paurēni Kõveratüvene tamm, Paurēni Piiritamm, Paurēni Tiigikalda tamm, Līdumi haab, Čunkase künnapuu, Revolutsionääride tamm, Ciecere veski Kaldatamm, Braki Jäme tamm, Braki Kõveratüvene tamm, Braki Kraaviotsa tamm, Braki Majatamm, Braki poolmurdunud tamm, Grīvase tamm ja Graudupji kolmeoksane tamm, lisaks kasvab vallas veel kakskümmend nimetut põlispuud. Valda jääb Ciecere saare hoiuala pindalaga 15 hektarit.


European (laev 1896)

European oli aurulaev, mis valmis Belfastis aastal 1896. Selle ehitas firma Harland & Wolff ja see oli kombineeritud nii kauba- kui ka reisilaevaks West India and Pacific Steamship Company käsutuses. 1900. aastal omandas laeva Fredrick Leyland & Company. 1904. aastal omandas laeva White Star Line, ja see nimetati ümber Tropic-iks. 1923. aastal müüdi see Itaaliasse, kus kandis nimesid Artico (1924–1927) ja Transilvania (1927–1933). Laev lammutati 1933. aastal Genovas.


Straßburg (Austria)

Straßburg ([ˈʃtraːsbʊrk]) on linn Austria Kärnteni liidumaa Sankt Veit an der Glani ringkonnas.

Linn asub Põhja-Kärntenis Gurktalis Nocki mägede ja Gurki jõe vahel.

Linnaosad on St. Georgen, Straßburg-Land ja Straßburg-Stadt.


Baltic (laev 1903)

Baltic (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1904–1933. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. 23 876 brutotonniga oli see kuni 1905. aastani maailma suurim laev. See sõitis marsruudil Liverpool–New York.

Laev lammutati Ōsakas Jaapanis aastal 1933.


Satiķi

Satiķi (vanasti ka Vecsatiķi) on küla (vidējciems) Lätis Salduse piirkonnas, Gaiķi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel valla põhjaosas Imula jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Brocēnist 18 ning Riiast 133 kilomeetri kaugusele.

Külas on rahvamaja, apteek, postkontor ja raamatukogu. See tekkis Vecsatiķi mõisa (Alt-Satticken) keskuse juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1981 rajati sinna ka Gaiķi külanõukogu halduskeskus. Aastail 2001-20021 kuulus küla Brocēni piirkonda.

Aastal 2021 oli külas 298 elanikku.


Blīdene

Blīdene (vanasti ka Lielblīdiene või Blīdiene) on küla (vidējciems) Lätis Salduse piirkonnas, Blīdene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel maantee A9 ääres Blīdene jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Brocēnist 15 ning Riiast 96 kilomeetri kaugusele.

Külas on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. See tekkis Lielblīdene mõisa (Groß-Blieden) keskuse ja vallamaja juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui kolhoosi Padomju Latvija keskasula. Hiljem sai sellest Blīdene sovhoosi keskasula. Aastail 2001-20021 kuulus küla Brocēni piirkonda.

Asula järgi on nime saanud Keila lademe Blīdene kihistu.

Aastal 2021 oli külas 351 elanikku.


Adriatic (laev 1906)

Adriatic (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1907–1935. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. See sõitis marsruutidel Liverpool – New York ja Southampton – New York.

Laev lammutati Onomichis Jaapanis 1935. aastal.


Laurentic (laev 1908)

Laurentic oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1909–1917. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. See sõitis marsruudil Liverpool–Québec–Montréal. Esimese maailmasõja ajal kasutas seda Kuninglik Merevägi.

Laev hukkus Iiri vetes pärast kokkupõrget kahe saksa meremiiniga 25. jaanuaril 1917. Kuigi selle meeskond pääses uppumisest, suri 354 neist alajahtumise tõttu.


Paswan

Paswanid on India idaosast pärit "Gehlot Rajput" kogukond. Paswan, tuntud ka kui Dusadh, on Ida- Indiast pärit dalitide kogukond. Neid leidub peamiselt Bihari osariikides, Uttar Pradeshis ja Jharkhandis . Urdu sõna Paswan tähendab ihukaitsjat või "seda, kes kaitseb". Sõna päritolu peitub kogukonna veendumuste kohaselt nende osalemises lahingus Briti Ida-India ettevõtte korraldusel Bengali Nawabi Siraj-ud-daulah vastu, misjärel neid premeeriti Chowkidarsi ametikohaga. ja lathi wielding maksukoguja jaoks Zamindars . Nad järgivad teatavaid rituaale, näiteks tulel kõndimist, et kinnitada oma vaprust.


Megantic

Megantic oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1909–1933. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis.


Traffic (laev 1911)

Traffic (aastail 1934–1941 Ingenieur Reibell) oli laevakompaniile White Star Line kuulunud tenderaurik, mis valmis Harland & Wolffi laevatehases Põhja-Iiri pealinnas Belfastis 27. aprillil 1911.

Laeva kodusadamaks oli Cherbourg Prantsusmaal. See ehitati teeninduslaevaks Olympicu ja Titanicu tarvis, et vajadusel sadamates kolmanda klassi reisijaid ja nende pagasit ning postisaadetisi reisilaevadele vedada. See lammutati sealsamas natside poolt aastal 1941.

Selle sõsarlaev oli Nomadic.


Oja tänav (Pärnu)

Oja tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas. Oja tänav on üks Rääma linnaosa tähtsamaid tänavaid.

Tänav algab Tallinna maanteel ja lõpeb Ehitajate teed ja Tammiste teed ühendavas liiklussõlmes. Oja tänav ristub veel Piiri, Rohelise, Ülase (paremalt), Mooni (paremalt), Kaevu, Lepa, Kirsi, Muraka (vasakult), Raba, Männi, Õuna, Lina, Kuu, Pirni, Ploomi (paremalt), Tähe, Liblika, Niidu, Niidumõisa (paremalt), Pikanõmme tee ja Ristiku (vasakult) tänavaga.

Oja tänav on ligikaudu 4,3 km pikk.


Ocean Village (Southampton)

Ocean Village on segakasutusega elamu-, äri- ja vabaajaarendus Inglismaa lõunarannikul Southamptonis Itcheni jõe suudmes. Seal asusid 19. sajandil linna esimesed dokid. See ala arendati aga 1986. aastal ümber ja sellest sai tänapäeva mõistes vaba aja veetmise koht ja jahisadam. Pärast 2000. aastate lõpu majanduslangusega seiskunud arenguperioodi läbis see mitmeid ümberehituse projekte. Sinna hulka kuuluvad kino, kohvikud, veinibaarid ja restoranid.


Niidu tänav (Pärnu)

Niidu tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Niidu tänav algab Rääma tänava ja Tammiste tee ristmikult ja lõppeb Pärnu elektrijaama juures. Niidu tänav ristub veel Oja, Rohu, Ehitajate tee, Kodara (vasakult), Savi (vasakult), Kase ja Vana-Savi (vasakult) tänavaga.

Tänav on ligikaudu 1,56 km pikk.

Tänava lõunaosa lähistele jäävad ka Niidu maastikukaitseala ja Niidu oja.


Canopic

Canopic oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1900–1925. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis ja lasti vette Commonwealthi nime all.

Algselt kuulus see Dominion Line'ile, kuid müüdi aastal 1903. Aurulaev sõitis kuni 1904. aastani marsruudil Liverpool–Boston, pärast seda suunati Vahemerd teenindama. 1917–1919 kasutati seda sõjalaevana, seejärel teenindas see kuni 1925. aastani marsruuti Liverpool–Montréal.

Laev lammutati Walesi väikelinnas Briton Ferrys.


Gallic (laev 1894)

Gallic oli sõuratastega aurulaev, mis ehitati 1894. aastal John Scott & Co laevatehases Kinghornis Šotimaal. Algse nime Birkenhead all kuulus see Birkenhead Corporationile, kes kasutas seda parvlaevana Mersey jõel. White Star Line omandas laeva 1907. aastal, kasutades seda tenderaurikuna reisijate vedamiseks ookeaniliinilaevadele. Hiljem, kui laev osutus liiga väikeseks, vedas see vaid pagasit.

See lammutati 1913. aastal.


Baltic (laev 1871)

Baltic oli Harland & Wolffi laevatehases Belfastis aastal 1871 valminud aurulaev, mida opereeris White Star Line.


Birkenhead

Birkenhead on linn Inglismaal Merseyside'i krahvkonnas. See asub Wirrali poolsaarel, Mersey jõe vasakkaldal, Liverpooli linna vastas. Lisaks praamiühendusele on linnad ühendatud veealuse tunneliga (Queensway Tunnel).


Dodge 30-35

Dodge 30-35 on auto, mida Ameerika Ühendriikide ettevõte Dodge tootis Detroitis. Auto tuli turule 14. novembril 1914.

Autol on 3,5-liitriline neljasilindriline ridamootor, mille võimsus on 35 hj (25,7 kW). Dodge 30-35 on tagaveoline ning sellel on kolmekäiguline käigukast.

2016. aasta juulis asendati 30-35 mudeliga Dodge 30. Selleks ajaks oli valmistatud 116 400 masinat, millest 150 läks Ameerika Ühendriikide armeele.


Kingsway Tunnel

Kingsway Tunnel (või Wallasey Tunnel) on tasuline sõiduteetunnel, mis ulatub Mersey jõe alt Liverpoolist Wallasey'sse. Selle pikkus on 2,4 kilomeetrit.


Queensway Tunnel

Queensway Tunnel on tasuline sõiduteetunnel, mis ulatub Mersey jõe alt Liverpoolist Birkenheadi. Selle pikkus on 3,24 kilomeetrit.


Mersey

Mersey on 112 kilomeetri pikkune jõgi Loode-Inglismaal. See lähtub Tame'i ja Goyti jõe kokkuvoolust ning suubub Liverpooli lahte.


NSU Motorenwerke

NSU Motorenwerke AG (või NSU) oli Saksamaa auto-, mootorratta- ja jalgrattatootja, mis asutati aastal 1873. Aastal 1969 omandas selle Volkswagen AG ning liitis Audi Unioniga Audi NSU Auto Union AG-ks, millest hiljem sai lihtsalt Audi. Nimi NSU on ettevõtte kodulinna Neckarsulmi lühend.


Manchesteri laevakanal

Manchesteri laevakanal (inglise keeles Manchester Ship Canal) on inimtekkeline veetee, mis ühendab Manchesteri linna Iiri merega. See järgib enamasti Mersey ja Irwelli jõgede algseid sänge.


Wallasey

Wallasey on linn Inglismaal Merseyside'i krahvkonnas. See asub Wirrali poolsaarel, Mersey jõe vasakkaldal, Liverpooli linna vastas. Linnad on omavahel ühendatud veealuse tunneliga (Kingsway Tunnel).


Wirrali poolsaar

Wirrali poolsaar (tuntud ka kui lihtsalt Wirral) on ligikaudu ristkülikukujuline poolsaar Loode-Inglismaal. Seda piiravad Dee jõgi läänes, Iiri meri põhjas ja Mersey jõgi idas. See on umbes 24 km pikk ja 11 km lai. Poolsaare soistelt aladelt algab Inglismaa piir Walesiga.

Selle suurim linn on Birkenhead, mis asub Liverpooli vastas.


Garston

Garston on piirkond Liverpoolis Mersey jõe idakaldal kesklinnast kagus. See piirneb teiste Liverpooli eesasumitega Grassendale, Allerton ja Speke.

Tänapäeval on Garston tuntud peamiselt oma kaubasadama tõttu.


Garford-Putilov

Garford-Putilov oli Venemaa soomusauto, mida toodeti esimese maailmasõja ajal. Soomuk ehitati Ameerika Ühendriikidest imporditud Garford Motor Truck Co. veokite šassiile.

Kuigi kasutajate hinnangul oli tegu tugeva ja töökindla masinaga, oli Garford-Putilov väga alajõuline. Kuna soomuk kaalus kuni 11 tonni ning selle mootor oli vaid 30 hj (22 kW), oli auto tippkiiruseks u 19 km/h. Suure kaalu tõttu puudus Garford-Putilovi soomukil praktiline maastikuvõimekus.

Soomuki relvastusse kuulus tagaosas asuvas tornis paiknev 76,2-millimeetrine kahur, mille pöördeulatus oli 270 kraadi ning kaks või kolm 7,62-millimeetrist kuulipildujat. Kaks kuulipildujat asus soomuki esiosas kasematitaolistel kinnititel, kuid need ei olnud piisavad väiksel distantsil täielikku katet pakkuma.

Aastatel 1915–1916 toodeti Putilovi tehases 48 sellist soomukit ning need olid kasutuses nii esimeses maailmasõjas kui Venemaa kodusõjas. Garford-Putilovi soomukid olid enda ajastu ja klassi kohta võimsa relvastuse ning piisava soomusega. Hoolimata vähesest liikuvusest olid need soomukid lahingus efektiivsed ja jäid pikaks ajaks teenistusse.


Põhjaekspress

Põhjaekspress (prantsuse ja saksa keeles Nord-Express, vene keeles Норд-Экспресс) oli Mandri-Euroopat läbiv raudteeliin, mida haldas Compagnie Internationale des Wagons-Lits (CIWL). Rongid sõitisid Pariisist Peterburi. Esimese maailmasõja järel lakkas otseühendus Peterburiga. Liini marsruuti muudeti nii, et vagunitest osa sõitis Varssavisse ja osa Riiga. Teise maailmasõja järel kulges Põhjaekspressi liin Pariisist hoopis Hamburgi ja Kopenhaageni kaudu Stockholmi ja Oslosse.


Loo (poolsaar)

Loo on poolsaar Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare loodeosas ja jääb Kelnase küla territooriumile.

Poolsaare tipus Rouendi otsal asub Prangli loode tulepaak.

Poolsaare põhjaküljel asuvad (alates põhjast) Liivalougas, Ristilougas ja Liimeneeme lougas.

Poolsaarest lõunasse jääb madalas meres asuv Seinakari.


Matatiele

Matatiele on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Alfred Nzo ringkonnas, Matatiele valla halduskeskus. Linn asub Lesotho piirist ligi 20 km lõunas.

Matatiele asub Draakonimägede lõunaosas.

Matatiele sai linnaõigused 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matatiele elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,45%, värvilisi 9,47%, valgeid 4,06%, India või Aasia päritolu inimesi 2,60% ja teisi 0,42%. Koosa keelt pidas emakeeleks 48,26%, sotho keelt 23,50%, inglise keelt 14,33%, afrikaani keelt 7,54%, suulu keelt 2,11% ja viipekeelt 1,07%.


Ellison Onizuka

Ellison Shoji Onizuka (24. juuni 1946 – 28. jaanuar 1986) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener, katselendur ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1978. aastal ja ta osales missiooni spetsialistina kahel Space Shuttle'i missioonil. Onizuka esimene missioon oli STS-51-C, mille ajal sai ta esimeseks Jaapani päritolu inimeseks kosmoses ja teine missioon oli STS-51-L, mis lõppes Challengeri katastroofiga.


Väike Asalaid

Väike Asalaid (ka Pisike Asalaid) oli saar (laid) Pärnu maakonnas Kihnu vallas Liivi lahes. Saar on 2015 seisuga kokku kasvanud Suure Asalaiuga.


Lusikisiki

Lusikisiki on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Ngquza Hilli vallas.

Kuni 1994. aastani kuulus Lusikisiki Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lusikisiki elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,99%, värvilisi 1,94%, India või Aasia päritolu inimesi 1,84%, valgeid 0,67% ja teisi 1,56%. Koosa keelt pidas emakeeleks 81,28%, inglise keelt 8,32%, suulu keelt 2,16%, viipekeelt 0,61%, ndebele keelt 0,50% ja afrikaani keelt 0,47%.


Libode

Libode on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Nyandeni vallas.

Libode kuulus kuni 1994. aastani Transkei bantustani koosseisu.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Libode elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,88%, värvilisi 0,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15% ja teisi 0,02%. Koosa keelt pidas emakeeleks 92,26% inimesi, inglise keelt 2,70%, pedi keelt 0,90%, suulu keelt 0,83% ja viipekeelt 0,83%.


Somerset East

Somerset East (afrikaani keeles Somerset-Oos) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.

Somerset East on asutatud 1825. aastal. Linn on saanud nime Charles Somerseti järgi, kes oli aastatel 1814–1826 Kapi koloonia kuberner.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Somerset Easti elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,8%, värvilisi 32,2%, valgeid 7,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 51,8% inimesi, afrikaani keelt 42,9%, inglise keelt 3,7% ja teisi keeli 1,6%.


Veia paisjärv

Veia paisjärv (ka Oolejärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Veia külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1198 m.


Odivere tiik

Odivere tiik on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Odivere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 550 m.


Palamuse paisjärv

Palamuse paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1079 m.

Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest ülesvoolu asub Palamuse Veskijärv.


Lutikajärv

Lutikajärv (ka Saare Lutikajärv) on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Saarjärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 285 m.


Kaarepere paisjärv

Kaarepere paisjärv (ka Pikkjärve paisjärv, Veskijärv) on paisjärv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pikkjärve külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805 m. Järve läbib Nava oja.


Palamuse Veskijärv

Palamuse Veskijärv (ka Veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus ja Järvepera külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1061 m.

Järv on paisutatud Amme jõele. Järvest allavoolu asub Palamuse paisjärv.


Kudina järv

Kudina järv (ka Kudina paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kudina külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1152 m.


Kogrijärv

Kogrijärv (ka Ristimurru Kogrijärv, Ristimuru Kogrijärv, Ristimuru järv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Uhmardu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m.


Kiisli paisjärv

Kiisli paisjärv (ka Kiisli järv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokanurga külas ja Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Halliku külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 140 m.


Haavakivi paisjärv

Haavakivi paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kiisli külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 115 m.


Tuha veskijärv

Tuha veskijärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vea külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 476 m.


Lannu lomp

Lannu lomp on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nõva külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 496 m.


Savastvere järv

Savastvere järv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Savastvere ja Sudemäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2205 m.


Vilajärv

Vilajärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alasoo külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 659 m.


Pärsikivi paisjärv

Pärsikivi paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kallaste linnas ja Tedrekülas. Veekogu pindala on 0,9 ha ja kaldajoone pikkus on 578 m.


Puurmani kalatiigid

Puurmani kalatiigid on tiigid Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogude pindala on 0,6 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 496 m. Järves on üks saar.


Puurmani paisjärv

Puurmani paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikus. Veekogu pindala on 7,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3085 m. Järves on üks saar.


Pikknurme järv

Pikknurme järv (ka Pikknurme paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pikknurme külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596 m.


Pearston

Pearston on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas.

Pearston asutati 1859. aastal ja sai linnaõigused 1894. aastal. Linn on saanud nime piirkonnas tegutsenud vaimuliku John Pearsi järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pearstoni elanikest värvilisi 59,3%, mustanahalisi aafriklasi 37,4%, valgeid 1,9%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,8%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 67,6%, koosa keelt 27,9%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,0%.


Härjanurme paisjärv

Härjanurme paisjärv (ka Härjanurme veskijärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Pakaste ja Jõune külas. Veekogu pindala on 4,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2446 m.


Tõrve paisjärv

Tõrve paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tõrve külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3434 m. Järves on kaks saart.


Võisiku järv

Võisiku järv (ka Võisiku paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Võisiku külas. Veekogu pindala on 6,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1843 m. Järves on üks saar.


Kamari järv

Kamari järv (ka Kamari paisjärv) on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 22,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2795 m. Järves on neli saart.

Järve äärde on rajatud puhkeala kahe paadisilla, rannajalgpalli- ja -võrkpalliväljaku, duširuumi, tualettide, pinkide, väikelaste kiikede ja liumäega. Ujumisala on piiratud poidega ja rajatud on ka laste ujumisala.


Kamari veskijärv

Kamari veskijärv on järv Põltsamaa jõel Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Väike-Kamari külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 920 m. Järves on üks saar.


Möksi veskijärv

Möksi veskijärv (ka Möksi paisjärv, Mõksi veskijärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Ihamaru külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 466 m.


Pupastvere järv

Pupastvere järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kastli külas. Veekogu pindala on 18,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2614 m. Järves on üks saar.


Valgeanso paisjärv

Valgeanso paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 900 m. Järves on kaks saart.


Puhtaleiva järv

Puhtaleiva järv (andmebaasides nimega Puhtaleiva) on tehisjärv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593 m.


Palalinna järv

Palalinna järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Sootaga külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615 m.


Keressaare Umbjärv

Keressaare Umbjärv (ka Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521 m.


Koosa paisjärv

Koosa paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660 m.


Nursi veskijärv

Nursi veskijärv (ka Nursi paisjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m.


Voore paisjärv

Voore paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Voore külas Kullavere jõel.

Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1202 m.


Pupastvere Umbjärv

Pupastvere Umbjärv (ka Umbjärv, Suur Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Pupastvere külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1260 m.


Stutterheim

Stutterheim on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Amahlathi valla halduskeskus.

Stutterheim sai linnaõigused 1879. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stutterheimi elanikest mustanahalisi aafriklasi 90,69%, valgeid 4,46%, värvilisi 4,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,32%. Koosa keelt pidas emakeeleks 87,41%, afrikaani keelt 5,76%, inglise keelt 5,05% ja viipekeelt 0,60%.


Kiirgusseirevärav

Kiirgusseirevärav (inglise keeles Radiation Portal Monitors) on inimeste, transpordivahendite, lasti või muude allikate läbivaatuseks kasutatav radioaktiivse kiirguse allikate avastamise seade.

Seadet kasutatakse muu hulgas tuuma- ja radioaktiivse materjaliga ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise eesmärgil.


Martfeld

Martfeld on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 36 km Bremenist kagus.

Valla pindala on 35,06 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2681 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.


Adra paisjärv

Adra paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vasula külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 554 m.


Schwarme

Schwarme on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Vald paikneb Mittelweserregionis umbes 30 km Bremenist lõunas. Kaugus Achimist, Verdenist ja Bruchhausen-Vilsenist on umbes 15 km.

Valla pindala on 24,29 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2534 inimest.

Schwarme kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Bruchhausen-Vilsen.


Kõrveküla paisjärv

Kõrveküla paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla alevikus. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 544 m.


Liitesaarõ lomp

Liitesaarõ lomp on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meerapalu külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 834 m.


Hutita veskijärv

Hutita veskijärv (ka Utita veskijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Hutita külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1588 m. Järves on kaks saart.


Rüütle järv

Rüütle järv (ka Annemõisa paisjärv, Rüütle paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Lilli-Anne külas. Veekogu pindala on 7,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1516 m.


Räägu veskijärv

Räägu veskijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Alapõdra ja Hutita külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 941 m. Järves on üks saar.


Osula Kivijärv

Osula Kivijärv (ka Kivijärv, Osula paisjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Osula külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 836 m.


Koogi järv

Koogi järv (ka Koogi paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Koogi külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1796 m. Järves on üks saar.


Vedu paisjärv

Vedu paisjärv (ka Vedu veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas. Veekogu pindala on 7,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1872 m.


Viitina Karijärv

Viitina Karijärv (ka Karijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Järvekülä külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 211 m.


Külitse paisjärv

Külitse paisjärv (ka Nigula paisjärv, Kikka paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 947 m.


Rahinge järv

Rahinge järv (ka Rahinge paisjärv) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rahinge külas. Veekogu pindala on 11,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3101 m. Suurim sügavus on 2,9 meetrit.


Rämsi järv

Rämsi järv (ka Rämsi veskijärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rämsi ja Mõisanurme külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 863 m.


Kukulinna järv

Kukulinna järv (ka Kukulinna paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1410 m.


Torma järv

Torma järv (ka Torma paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma alevikus. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 700 m.


Vaiatu järv

Vaiatu järv (ka Vaiatu paisjärv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaiatu külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 760 m. Järves on üks saar.


Rääbise veehoidla

Rääbise veehoidla on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rääbise külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1948 m.


Tarakvere paisjärv

Tarakvere paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Tarakvere ja Jaama külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1059 m.


Ilmatsalu paisjärv

Ilmatsalu paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Ilmatsalu alevikus ja Tüki külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1454 m. Järves on üks saar.


Bahrenborstel

Bahrenborstel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 31,27 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1134 inimest.

Vald asub Dümmeri looduspargi ja Steinhuderi looduspargi vahel ning umbes Bremeni ja Mindeni vahepeal. Umbes 7 km kogukonnast lõunas on Großes Moor. Mõni kilomeeter loodes jookseb Große Aue lõik.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.


Haage järv

Haage järv (ka Haage paisjärv, Loku veehoidla) on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Haage, Pihva ja Kambja vallas Külitse külas. Veekogu pindala on 8,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2620 m. Järves on üks saar.


Venterstad

Venterstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Walter Sisulu vallas.

Venterstad on asutatud 1875. aastal, linnaõigused sai 1895. aastal. Venterstad on saanud nime Johannes J. T. Venteri järgi, kellele kuulunud maadele asula rajati.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venterstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 64,9%, värvilisi 33,4%, valgeid 0,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 0,5%. Koosa keelt pidas emakeeleks 60,3%, afrikaani keelt 34,6%, sotho keelt 2,1% ja teisi keeli 2,9%.


Barenburg

Barenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 16,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1242 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.


Freistatt

Freistatt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 12,53 km². 31. detsembril 2015 elas seal 632 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.


Kirchdorf (Diepholz)

Kirchdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 30 km Diepholzist idas ja 35 km Mindenist põhjas.

Valla pindala on 47,74 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2145 inimest.

Kirchdorfis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Kirchdorf keskus.


Varrel

Varrel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 43,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1504 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.


Wehrbleck

Wehrbleck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 27,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 787 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.


Barver

Barver on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 25,9 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1049 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.

Barver paikneb poolel teel Bremeni (54 km põhjakirdes) ja Osnabrücki (52 km edelas) vahel, Dümmeri ja Rehdener Geestmoori loodusparkidest kirdes ning Wildeshausen Geesti looduspargist lõunas. Küla asub Kellenbergi harjast (77 m) idas ja Hunte edelapoolse lisajõe Wagenfelder Aue läänekaldal.

Esimene kirjalik tõend Barverist pärineb 1219. aastast.


Novera Ahmed

Novera Ahmed (bengali keeles নভেরা আহমেদ; 29. mai 1939 Sundarbans – 5. mai 2015 Pariis) oli Bangladeshi modernistlik skulptor ja maalikunstnik. Bangladeshi valitsus autasustas teda Ekushey Padaki auhinnaga. Kunstnik Zainul Abedin on öelnud tema tööde kohta: "See, mida Novera praegu teeb, võtab meilt kaua aega, et aru saada - ta on seda tüüpi kunstnik".


Dickel

Dickel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 16,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 462 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.


Rõhu paisjärv

Rõhu paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu linna halduspiirkonnas Rõhu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421 m.

Paisjärve läbib Rõhu oja.


Lammassoo tiik

Lammassoo tiik on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ülenurme alevikus. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 185 m.


Tamme järv

Tamme järv (ka Tammejärv, Tammiku järv, Tammjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sarakuste ja Tigase külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 800 m.


Olli järv

Olli järv (ka Olli paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Tammevaldma külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 636 m.


Kaikjärv

Kaikjärv (ka Kaika järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sudaste külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 661 m.


Kägari Kaanjärv

Kägari Kaanjärv (ka Kaanjärv, Mälitsjärv, Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Mäletjärve külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 124 m.


Äijärv

Äijärv (ka Kalli Äijärv, Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas. Veekogu pindala on 10,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1230 m.


Hemsloh

Hemsloh on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 563 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.


Vara paisjärv

Vara paisjärv (ka Kuusiku-Papiaru paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Papiaru külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 647 m.


Metsakivi järv

Metsakivi järv (ka Kirepi järv, Kirepi paisjärv, Koosa paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Metsakivi külas. Veekogu pindala on 6,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2049 m.


Kalsoni tiik

Kalsoni tiik on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vanaussaia külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 522 m.


Alajõe paisjärv

Alajõe paisjärv on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alajõe külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2736 m. Järves on üks saar.


Kiidjärve veskijärv

Kiidjärve veskijärv (ka Kiidjärve paisjärv) oli paisjärv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiidjärve külas.

Veekogu pindala oli 3,2 ha ja kaldajoone pikkus on 2549 m.

Ahja jõele enne 1914. aastat rajatud tamm lammutati 2015. aastal ja sellega kadus ka paisjärv.


Charlotte'i Douglase rahvusvaheline lennujaam

Lennujaam on American Airlinesi suuruselt teine kodulennujaam. Lennujaama läbis 2017. aastal peaaegu 46 miljonit reisijat. Lennujaamal on neli lennurada, millest pikim, 18C/36C, on 3048 meetrit pikk.


Asu järv

Asu järv (ka Leevijõe Asu järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vastse-Kuuste alevikus ja Leevijõe külas. Veekogu pindala on 5,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1376 m.


Leevijõe Veskijärv

Leevijõe Veskijärv (ka Veskijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Leevijõe ja Karilatsi külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061 m. Järves on kaks saart.


Kidy Tour

Kidy Tour on rahvusvaheline puhkusereiside korraldaja.

Ettevõte Kidy Tour, mis tegutseb Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal, kuulub lennunduse valdkonnas Ida-Euroopa suurima äriettevõtete grupi Avia Solutions Group koosseisu, mille aktsiad on noteeritud Varssavi väärtpaberite börsil.

Kidy Tour on perereiside ekspert, kes korraldab reise Antalyasse (Türgi) ja Hurghadasse (Egiptus). Ettevõtte korraldatavaid reise saab broneerida enam kui 350 reisibüroos Leedus, Lätis, Eestis ja Venemaal.


Rehden

Rehden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 8 km Diepholzist idas.

Valla pindala on 33,38 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2055 inimest.

Rehdenis on ka valdade ühenduse (Samtgemeinde) Rehden keskus.


Wetschen

Wetschen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1758 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.


Affinghausen

Affinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 12,26 km². 31. detsembril 2015 elas seal 832 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.


Ehrenburg

Ehrenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 48,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1510 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.


Neuenkirchen (Diepholz)

Neuenkirchen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 14,66 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1163 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.


Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei

Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei (saksa keeles Liberal-Demokratische Partei Deutschlands (lühend LDP või LDPD)) oli Saksa DV poliitiline partei.

Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei moodustati Ida-Berliinis Nõukogude okupatsioonitsoonis 5. juulil 1945.

Esialgu astus Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei välja eraomanduse säilimise, turumajanduse ja sõltumatu õigussüsteemi poolt, nagu ka sellele vastavad liberaalsed erakonnad läänetsoonides ja erinevalt CDUst, mille liidrite seas pooldasid sel ajal mitmed veel kristlikku sotsialismi. Nõukogude sõjaline administratsioon püüdis Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei tegevust segada ja takistada. Pärast Saksa DV moodustamist 7. oktoobril 1949 muutus Nõukogude sõjalise administratsiooni ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei poliitika SLP suhtes veelgi karmimaks. Palju Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei liikmeid vahistati ja mitmed koguni hukati. 15. oktoobril 1950 oli Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei sunnitud nn. blokiparteide hulka astuma. Nüüd kuulusid kõik kandidaadid hoolimata nende parteilisest kuuluvusest Saksa DV Rahvusrinde ühisesse nimekirja.

18. märtsil 1990 toimunud esimestel ja ainsatel Saksa DV Rahvakoja demokraatlikel valimistel osales Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei valmisliidus Vabade Demokraatide Liit (Bund Freier Demokraten). Vabade Demokraatide Liit kogus 5,3% häältest ja sai Rahvakojas 25 mandaati.

11. augustil 1990 ühines Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei Vaba Demokraatliku Parteiga ja lakkas iseseisva parteina olemast.


Sur'a järv

Sur'a järv (ka Eensalu paisjärv, Eensalu veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Luhte külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1647 m. Järves on 1 saar.


Pedäjämäe lump

Pedäjämäe lump (ka Pedjamäe tiik, Kaagu tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 619 m.


Veriora järv

Veriora järv (ka Veriora paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Veriora alevikus. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1077 m.


Leevi veskijärv

Leevi veskijärv (ka Leevi paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1857 m.


Vimbland

Vimbland on järv Võru maakonnas Võru vallas Hannuste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 235 m.


Väimela paisjärv

Väimela paisjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1417 m.


Vellavere Kogrejärv

Vellavere Kogrejärv (ka Kogrejärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Vellavere külas. Veekogu pindala on 4,2 ha ja kaldajoone pikkus 801 m. Järve pikkus on 280 m, laius 230 m ning suurim sügavus 5,5 m.


Nõmme Veskijärv

Nõmme Veskijärv (ka Veskijärv, Nõmme järv, Nõmme paisjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Nõmme külas. Veekogu pindala on 5,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1798 m. Järves on kolm saart.


Elva paisjärv

Elva paisjärv (ka Pulga veehoidla) on järv Tartu maakonnas Elva linnas ja Uderna külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252 m.


Põksi veehoidla

Põksi veehoidla on järv Tartu maakonnas Elva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 390 m.


Tatra veskijärv

Tatra veskijärv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Tatra külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 154 m.


Kambja järv

Kambja järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 805 m.


Kitseküla järv

Kitseküla järv (ka Kitse järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kitsekülas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1105 m.


Igevere paisjärv

Igevere paisjärv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Igevere külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 889 m.


Ojasaare järv

Ojasaare järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Sirvaku külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 652 m.


Issaku järv

Issaku järv (ka Issaku paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Hammaste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 507 m.


Võnnu paisjärv

Võnnu paisjärv on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikus. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817 m.


Kõõvomõtsa järv

Kõõvomõtsa järv (ka Rookse paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Kurista külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 440 m.


Tsõõrikjärv

Tsõõrikjärv (ka Lootvina Tsõõrikjärv, Lootvina Särgjärv, Särikjärv, Virga järv, Sõrgjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 702 m.


Aardla poldri järv

Aardla poldri järv (ka Pori järv, Reola bassein) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Reola külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.


Ahja Keskmine järv

Ahja Keskmine järv (ka Keskmine järv, Ahja tiigid) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 715 m.


Lootvina Pikkjärv

Lootvina Pikkjärv (ka Pikkjärv, Lootsina Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355 m.


Palo tiik

Palo tiik (ka Härmä tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Parapalu külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 523 m.


Sika lomp

Sika lomp (ka Sikakurmu tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Sikakurmu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 660 m.


Kenni lomp

Kenni lomp on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Jõepera külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 997 m.


Mudalaht

Mudalaht (ka Muda laht) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Pangodi külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m.


Reinu tiigid

Reinu tiigid on tiigid Tartu maakonnas Kambja vallas Visnapuu külas. Veekogude pindala on 0,5 ha. Veekogude kaldajoone pikkus on 380 m.


Mädäjärv

Mädäjärv (ka Saluala Mädäjärv, Mädajärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2336 m. Järves on kolm saart.


Hellenurme järv

Hellenurme järv (ka Hellenurme paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme ja Urmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892 m. Järves on kaks saart.


Neeruti järv

Neeruti järv on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m.


Rebäsemäe lomp

Rebäsemäe lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 803 m.


Neeruti Vahejärv

Neeruti Vahejärv (ka Vahejärv, Kitsejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 5,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1128 m.


Kolmjärv

Kolmjärv (ka Loodi järv, Kastolatsi Kolmjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kastolatsi ja Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m.


Tõukajärv

Tõukajärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 420 m.


Ahunajärv

Ahunajärv (ka Ahvenajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 233 m.


Majasoo tiik

Majasoo tiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 501 m.


Peku järv

Peku järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mägestiku külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 693 m.


Äidu Kaanjärv

Äidu Kaanjärv (ka Kaanjärv, Pekujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula ja Mägestiku külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 596 m.


Tseema järv

Tseema järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 369 m.


Kaarasuu järv

Kaarasuu järv (ka Valli lomp, Kaarasoo järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 184 m.


Vihtjärv

Vihtjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547 m.


Haukajärv

Haukajärv (ka Hauka järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 227 m.


Juhani lomp

Juhani lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 662 m.


Alevijärv

Alevijärv (ka Kellamehe järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 780 m.


Mäha järv

Mäha järv (ka Otepää Mäha järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha külas. Veekogu pindala on 13 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1744 m.


Männiku lomp

Männiku lomp (ka Pilkuse tiigid) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 436 m.


Kovata järv

Kovata järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1095 m.


Otepää Kärnjärv

Otepää Kärnjärv (ka Kärnjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Mäha ja Sihva külas. Veekogu pindala on 6,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 957 m.


Märi lomp

Märi lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 316 m.


Rängä järv

Rängä järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagvere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 482 m.


Jursa järv

Jursa järv (ka Kavandi Väikejärv, Kavandu järv, Kävandu Väikejärv, Kavandu Väikejärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 616 m.


Peeda järv

Peeda järv (ka Peeda paisjärv, Peedu paisjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m.


Matsi järv

Matsi järv (ka Kavandi Suurjärv, Kõvandu Suurjärv, Matsijärv, Kapajärv, Kävandu Suurjärv, Kavandu Suurjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Kavandu ja Pangodi külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1016 m.


Pugu järv

Pugu järv (ka Pugujärv, Iduste järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste ja Riiviku külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 497 m.


Irda lomp

Irda lomp (ka Maaritsa tiik nr. 2) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri ja Maaritsa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 909 m.


Villemi lomp

Villemi lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 776 m.


Ivaste Savijärv

Ivaste Savijärv (ka Savijärv, Lutika Savijärv, Müta järv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 486 m.


Maaritsa Alajärv

Maaritsa Alajärv (ka Alajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Vissi külas. Veekogu pindala on 3,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1073 m.


Ivaste Pikkjärv

Ivaste Pikkjärv (ka Pikkjärv, Lutika Pikkjärv) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719 m.


Maaritsa järv

Maaritsa järv (ka Maaritsa tiik nr. 1) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Maaritsa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 833 m.


Krüüdneri Kogrejärv

Krüüdneri Kogrejärv (ka Kogrejärv või Orajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 288 m.

Järv on kraavi kaudu ühenduses Leevi jõkke suubuva Sulaojaga. Lähim talu, mille maal järv ühtlasi asub, on Ora talu.


Kalalomp

Kalalomp (ka Kitseoja veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2261 m.


Kutsika järv

Kutsika järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 462 m.


Tedre järv

Tedre järv on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Ivaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 679 m.


Ristikerkujärv

Ristikerkujärv (ka Ristijärv, Ristikiriku järv, Pusa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 663 m.


Herrmani lomp

Herrmani lomp (ka Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha.


Kuksina järv

Kuksina järv (ka Nõoste järv, Neoste järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 394 m.


Tomorrowland 2018

Tomorrowland 2018 on festival Tomorrowlandi 14. tegevusaasta. 2018. aasta Tomorrowlandi teema oli "The Story of Planaxis". Festival toimus 20.-22. juuli 2018 ja 27.-29. juuli 2018. Enne iga festivalinädala algust toimus ka Tomorrowlandi telkla ehk Dreamville'i inimestele The Gathering (eesti keeles kogunemine). Kahe festivalinädala peale oli festivalialal kokku 17 lava. Festivali oli ka võimalik vaadata ka otsepildi vahendusel Tomorrowlandi kodulehelt.

Iga festivalinädala keskel ehk teisel päeval toimus ka Tomorrowland UNITE. Tomorrowland UNITE on otsepildi ühendus Tomorrowlandi pealavaga ja Tomorrowland UNITE-i laval toimuvad samaaegselt samad efektid, mis ka Tomorrowlandi pealaval. 2018. aastal toimus Tomorrowland UNITE seitsmes riigis (Araabia Ühendemiraadid, Hispaania, Itaalia, Liibanon, Malta, Mehhiko ja Taiwan). Tomorrowland UNITE on toimunud ka Saksamaal, Indias, Colombias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Jaapanis, Iisraelis ja Lõuna-Koreas.

Tomorrowland 2018 festivali külastas rohkem kui 400 000 inimest.


Lõokese lomp

Lõokese lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 821 m. Järves on 1 saar.


Matu veskijärv

Matu veskijärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Palutaja ja Abissaare külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1132 m. Järves on 1 saar.


Tikutaja järv

Tikutaja järv (ka Tamme Palujärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike ja Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,4 ha.


Kula järv

Kula järv (ka Kula tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Sulaoja külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 919 m.


Lambaniidü lomp

Lambaniidü lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Puugi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 630 m.


Alapikä järv

Alapikä järv (ka Alapika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1745 m. Järves on 1 saar.


Kõiviksuu lomp

Kõiviksuu lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m.


Turu järv

Turu järv (ka Turujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 799 m.


Matu lomp

Matu lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooli ja Puugi külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1125 m.


Valka linnateater

Valka linnateater (läti keeles Valkas pilsētas teātris) on Lätis Valkas tegutsev teater.

Teatri alguseks võib lugeda 10. maid 1871, kui Valkas kanti esimest korda ette lätikeelne teatrietendus. Teatrit edendasid tugevasti Cimze seminari õpilased.

Teater on Valkas aastast 1996 toimuva rahvusvahelise teatrifestivali Tālvils üks eestvedajaid.


Weenen

Weenen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas Inkosi Langalibalele vallas.

Weenen asutati 1839. aastal kohale, kus 1838. aastal olid suulud toime pannud voortrekkerite massimõrva. 'Weenen' tähendab hollandi keeles 'nutma'.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Weeneni elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,43%, valgeid 7,04%, India või Aasia päritolu inimesi 6,40%, värvilisi 2,78% ja teisi 0,38%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,41% inimesi, inglise keelt 11,56%, afrikaani keelt 4,23% ja ndebele keelt 1,26%.


Rookdale

Rookdale on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rookdale'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,15%, värvilisi 0,11%, valgeid 0,04% ja teisi 0,24%. Suulu keelt pidas emakeeleks 93,54% inimesi, sotho keelt 3,85%, inglise keelt 0,82%, ndebele keelt 0,78% ja viipekeelt 0,34%.


Ekuvukeni

Ekuvukeni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekuvukeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,54%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27%, valgeid 0,10%, värvilisi 0,06% ja teisi 0,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,29% inimesi, viipekeelt 2,09%, ndebele keelt 1,94%, inglise keelt 1,50%, tsvana keelt 1,02% ja afrikaani keelt 0,48%.


Máti

Máti (kreeka keeles Mάτι) on küla Kreekas Atika piirkonnas, 29 km Ateenast ida pool Egeuse mere kaldal. Küla on populaarne turismisihtkoht.

23. juulil 2018 puhkenud metsatulekahju levis külla ning hävitas selle pea täielikult. Hukkus 87 inimest ja üle 172 sai vigastada.


Läti loodusmuuseum

Läti loodusmuuseum (läti keeles Latvijas Dabas muzejs) on Lätis Riias asuv loodusmuuseum. Muuseum on Läti keskkonnakaitse- ja regionaalarenguministeeriumi (läti keeles Latvijas Republikas Vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministrija) alluvuses. See muuseum on Baltimaade üks vanimaid loodusteaduslikke muuseumeid.

Muuseum asutati 1845.


Wembezi

Wembezi on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wembezi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,76%, värvilisi 0,14%, valgeid 0,07% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,03%. Suulu keelt pidas emakeeleks 98,53% inimesi, sotho keelt 0,29% ja koosa keelt 0,26%.


Goodhome

Goodhome on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Goodehome'i elanikest 99,49%, värvilisi 0,18%, valgeid 0,04%, India või Aasia päritolu inimesi 0,02% ja teisi 0,25%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,07% inimesi, ndebele keelt 1,31% ja inglise keelt 1,03%.


Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium

Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 2004–2016, misjärel see liideti Tallinna Linnamäe Vene Lütseumiga.


Scott Kelly

Scott Joseph Kelly (sündinud 21. veebruaril 1964) on Ameerika Ühendriikide insener ning endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ning on osalenud neljal missioonil. Kelly oli 26., 45. ja 46. ekspeditsiooni ajal Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör.

Kelly lendas esimest korda kosmosesse detsembris 1999 kui ta oli missiooni STS-103 ajal Discovery piloot. See oli Hubble'i kosmoseteleskoobi kolmas teenindusmissioon. 2007. aastal oli ta missiooni STS-118 komandör ja novembris 2010 sai ta 26. ekspeditsiooni komandöriks.

Novembris 2012 valiti Scott Kelly ja Mihhail Kornijenko Aasta kosmoses missioonile, mille raames veetsid nad 340 päeva Rahvusvahelises Kosmosejaamas. Nende missioon algas 27. märtsil 2015 kui algas 43. ekspeditsioon ja lõppes 29. veebruaril 2016, kui Kelly andis jaama juhtimise üle 47. ekspeditsiooni komandörile, Timothy Koprale. Kelly naasis Maale 1. märtsil 2016.

Scottil on kaksikvend Mark, kes on samuti endine astronaut ning nad on ainsad kosmoses käinud vennad. 12. märtsil 2016 teatas Kelly, et lõpetab astronaudikarjääri ja lahkub NASA-st.


Vana-Kalamaja gümnaasium

Vana-Kalamaja gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 1946–2004, misjärel see korraldati ümber Tallinna Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasiumiks.


Võivaku tiik

Võivaku tiik (ka Kallaku veehoidla, Kallaku tiik ja Mudiste tiik) on tiik Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võivaku külas.

Tiik asub Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee ja endise maanteetrassi vahelisel alal 87 m kõrgusel merepinnast. Tiigist voolab välja kraav, mis suubub umbes 700 m kaugusel Pelda ojasse.

Puhastatud tiik avati supluskohana 2009. aastal.


Hibberdene

Hibberdene on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul Mzimayi jõe suudmes.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hibberdene'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 67,10%, valgeid 29,43%, India või Aasia päritolu inimesi 1,81%, värvilisi 1,21% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 60,92%, inglise keelt 18,13%, afrikaani keelt 15,76% ja koosa keelt 3,18%.


Tallinna linna valimiskomisjon

Tallinna linna valimiskomisjon on valimiskomisjon, mis tegutseb Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7. Komisjon korraldab Tallinna kohalikke valimisasju, mis on seotud kohaliku omavalitsuse volikogu, Riigikogu ja Euroopa parlamendi valimistega või rahvahääletustega. Komisjon täidab ühtlasi ka Harju maakonna valimiskomisjoni ülesandeid. Komisjoni esimees on Toomas Sepp.


Valimiskomisjon

Valimiskomisjon on organ (komisjon), mis organiseerib valimiste korraldust ja hääletamist valimisjaoskonnas.

Eestis korraldavad riiklikul tasemel valimistega seonduvat Vabariigi valimiskomisjon ja Riigi valimisteenistus. Peale selle tegutsevad ka kohalikud valimiskomisjonid, näiteks Tallinna linna valimiskomisjon.


Nabe mägi

Nabe mägi on neem ja kõrgendik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lohusalu poolsaare läänetipus. Nabe mäel on asunud pelgupaik, mis on arheoloogiamälestis.


Dundee (LAV)

Dundee on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMzinyathi ringkonnas.

Dundee on kaevanduslinn, kus tegeldakse kivisöe kaevandamisega.

Asula on rajatud 1835. aastal

Linnaõigused sai Dundee 1882. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dundee elanikest mustanahalisi aafriklasi 81,20%, valgeid 7,16%, India või Aasia päritolu inimesi 7,05%, värvilisi 4,11% ja teisi 0,48%. Suulu keelt pidas emakeeleks 76,29% inimesi, inglise keelt 15,57%, afrikaani keelt 4,47% ja ndebele keelt 1,00%.


Scholen

Scholen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 20,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 808 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.


Reino Sepp

Reino Sepp (23. juuli 1926 Kuressaare – 21. veebruar 1992 Stockholm) oli eesti tööstuskeemik, spordiajaloolane ja -statistik.


Schwaförden

Schwaförden on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 25,96 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1523 inimest. Vald paikneb umbes 40 km Bremenist lõunas.

Schwafördenis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Schwaförden keskus.


Sudwalde

Sudwalde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 27,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1056 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Schwaförden.


Peggy Whitson

Peggy Annette Whitson (sündinud 9. veebruaril 1960) on Ameerika Ühendriikide biokeemik ja endine NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ja tema esimene missioon toimus 2002. aastal kui ta kuulus Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) 5. ekspeditsiooni. Whitsoni teine missioon toimus 2007. aastal kui ta sai 16. ekspeditsiooni komandöriks, mis tegi temast ISS-i esimese naiskomandöri. Aastatel 2016-2017 kuulus Whitson 50., 51. ja 52. ekspeditsiooni meeskonda.

51. ekspeditsiooni ajal sai ta esimeseks naisastronaudiks, kes kaks korda olnud Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör. Whitson naasis Maale 3. septembril 2017, olles kosmoses veetnud kokku 665 päeva, mis teeb temast NASA kogenuima astronaudi. Ta sai 57-aastaselt maailma vanimaks naisastronaudiks.

15. juunil 2018 teatas Whitson, et lahkub NASA-st ning tema lahkumisavaldus jõustus samal päeval.


Borstel (Diepholz)

Borstel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 27,15 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1249 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.


Maasen

Maasen on vald Saksamaal Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 18,69 km². 31. detsembril 2015 elas seal 469 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.


Mellinghausen

Mellinghausen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 24,41 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1075 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.


Läti sümbolid

Läti sümboolika on Läti riigi ja lätlastega seotud sümboolika.

Läti ametlikud sümbolid on lipp, vapp ja hümn. Peale nende on ka teisi sümboleid: rahvuslind on linavästrik, rahvuspuud on pärn ja tamm, rahvuskivim (läti keeles nacionālais minerāls) on merevaik. Läti vabaduse, iseseisvuse ja suveräänsuse sümbol on Vabadussammas.


Siedenburg

Siedenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 14,22 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1278 inimest. Vald paikneb umbes 20 km Nienburgist läänes.

Siedenburgis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Siedenburg keskus.


Staffhorst

Staffhorst on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.

Valla pindala on 14,61 km². 31. detsembril 2015 elas seal 533 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Siedenburg.


Riia toomkool

Riia toomkool (läti keeles Rīgas Doma skola) oli toomkool Riias, mis tegutses Riia toomkiriku juures, tänapäeval Palasta ja Mazā skola iela tänava nurgal. See on Liivimaa vanim õppeasutus (asutati 1211).

Kool asutati 1211. Kool oli hiljem nii Riia rae toomkool, akadeemiline gümnaasium kui ka kreiskool.

Viimane toomkooli rektor oli kuni 1804. aastani August Albanus.


Verlag Georg Reimer

Verlag Georg Reimer oli Saksamaal Berliinis aastatel 1817–1918 tegutsenud kirjastus, mis peaasjalikult andis välja õppe- ja teaduskirjandust.

Kirjastuse rajas raamatukaupmees, kirjastaja ja kunstikollektsionäär Georg Andreas Reimer (1776–1842), kes sai aja jooksul Saksamaa üheks suuremaks kirjastajaks.

Pärast Georg Andreas Reimeri surma 1842. aastal juhtis kirjastust tema poeg Georg Ernst Reimer (eluaastad 1804–1885), seejärel viimase poeg Ernst Heinrich Reimer (1833–1897). 1897. aastal ostis kirjastuse Walter de Gruyter (1862–1923), kes 1918. aastal asutas selle kirjastuse baasil omanimelise kirjastuse Verlag Walter de Gruyter & Co.


Pratt & Whitney R-1690 Hornet

Pratt & Whitney R-1690 Hornet (mootori Pratt & Whitney R-1860 Hornet B kohta vt. Pratt & Whitney R-1860) oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Ameerika Ühendriikides 1926. aastal.


Nuubia

Nuubia aladel eksisteeris Aafrika vanimaid tsivilisatsioone Kerma kultuur (umbes 2500 eKr). Hiljem on Nuubias olnud mitu impeeriumi, neist tähtsam oli 785. aastal eKr rajatud Kuši riik (keskus Napata, hiljem Meroe).

4. sajandil meie ajaarvamise järgi vallutas suurema osa Nuubiast Aksumi kuningriik ning sinna hakkas levima kristlus. 9. sajandil hakkasid Nuubiasse rändama araablased ja islamiseerisid selle seejärel järk-järgult.

Nuubiast sai Egiptus kulda, elevandiluud, viirukit ja eebenipuud, seal toodi ka palgasõdureid ja orje.


Jurjev-Polski

Jurjev-Polski (vene Юрьев-Польский) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Jurjev-Polski rajooni keskus. Asub 68 km Vladimirist loodes Kolokša jõe kaldal. Jurjev-Polski on üks Kuldse ringi linnadest.

Jurjev-Polski asutas Juri Dolgoruki 1152. aastal. Tema käsul rajati ringikujulise põhiplaaniga kindlus, mida ümbritsesid kuni 7 m kõrgused muldvallid. Linna nimi tuleb Juri Dolgoruki kaitsepühaku püha Jüri nimest ning täiend Polski tuleb sõnast поле (põld), et eristada seda metsade vahel olnud Jurjevist, mis oli tänapäeva Tartu kohal asunud kindluse venekeelne nimi.

1212. aastast oli linn Jurjev-Polski vürstkonna keskus, seda valitses Vsevolod Suurpesa poeg Svjatoslav. Tema valitsusajal ehitati linna Peaingel Miikaeli klooster. 1234 valmis Püha Georgi katedraal.

1340. aastal läks Moskva suurvürstiriigi alluvusse.

Aastatel 1238, 1382 ja 1408 rüüstasid linna mongolite väed. 1612 rüüstasid linna Poola väed.

1778. aastal sai maakonnalinnaks Vladimiri kubermangus.

2010. aastani kuulus Jurjev-Polski Venemaa ajalooliste linnade loendisse.

Tänapäeval on linn põllumajandusliku piirkonna keskus, kus on toiduainetetööstuse ettevõtted,

2017. aastal oli linnas 18 600 elanikku.


Sven Lidman

Sven Fredrik Lidman (11. detsember 1784 Norrköping – 9. märts 1845 Linköping) oli rootsi vaimulik, parlamendi liige ja uurimisreisija.

1800. aastal astus ta Uppsala Ülikooli. Sai sealt 1807. aastal filosoofiamagistri kraadi. 1811. aastal määrati ta Uppsala ülikooli araabia kirjanduse õppejõuks. Samal aastal sai temast ka vaimulik. Aastatel 1811–1817 töötas ta jutlustajana Rootsi diplomaatilises esinduses İstanbulis.


Sanddrif

Sanddrif on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas. Linn asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sanddrifi elanikest värvilisi 78,53%, mustanahalisi aafriklasi 17,37%, valgeid 3,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,22% ja teisi 0,59%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,24% inimesi, koosa keelt 12,86%, inglise keelt 1,90% ja tsvana keelt 1,12%.


Otto von Richter

Otto Magnus Johann von Richter (7. september 1755 – 15. detsember 1826 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa kubermangupoliitik, maanõunik. Ta kuulus Richterite aadlisuguvõssa.

Ta sai 1789. aastal Eestimaa ülemmaakohtu assessoriks. Aastatel 1797–1826 oli ta Liivimaa rüütelkonna Maanõunike kolleegiumi liige. Aastal 1797 täitis ta Liivimaa aadlimarssali ja aastatel 1822–1824 Liivimaa maamarssali kohuseid.

Ta oli kahe mõisa omanik Liivimaal.


Vabatahtlik Atleetide Klubi

Vabatahtlik Atleetide Klubi (ka Tallinna Vabatahtlik Atleetide Klubi) oli Tallinnas tegutsenud spordiorganisatsioon. See on ühtlasi esimene teadaolev eestlaste spordiorganisatsioon (registreeriti 1893).

Klubist on teateid alates 1888, kui Gustav Boesbergi juures Heeringa tänaval (tänapäeval Turu tänav) kogunesid raskejõustiklased. Klubi registreeriti ametlikult 1893. Peale Boesbergi juhtis klubi ka Adolf Andruškevitš.

Klubi lõpetas tegevuse 1918.

Klubi liikmete seas olid paljud nimekad eesti raskejõustiklased, nende seas Georg Lurich, Georg Hackenschmidt, Aleksander Aberg.


Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus

Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühendus on Tallinnas tegutsev vabadusvõitlejaid ühendav organisatsioon. Ühendus on Eesti Vabadusvõitlejate Liidu liige. Ühenduse kontor asub aadressil Vene tänav 31.

Ühendus asutati 1992.

2004 kuulus ühendusse 988 liiget.

Ühenduse häälekandja on Infoleht, mis ilmub aastast 1998.


Carle Vernet

Antoine Charles Horace Vernet, ka Carle Vernet, (14. august 1758 Bordeaux – 17. november 1836 Pariis) oli prantsuse maalikunstnik, litograaf, animalist, karikaturist ja batalist.

Ta õppis maalimist isa käe all. 17-aastaselt sai ta Prix de Rome'i väikese auhinna, 23-aastaselt juba suure auhinna, millega kaasnes võimalus elada kolm kuni viis aastat Roomas auhinna patrooni kulul ja ennast kunstivaldkonnas arendada.

Tema paljud teosed on Napoleoni armee (Suur Armee) teemal.

1822. aastal lõi Tartu kunstnik Karl August Senff gravüüri baltisakslasest orientalisti Otto Friedrich von Richteri (1792–1816) portreega, mille Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers lasi avaldada samal aastal Berliinis ilmunud Richteri raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" frontispissil. Senffi gravüüri aluseks on olnud Carle Vernet' maalitud Richteri portree.


Eesti Vabadussõja muuseum

Eesti Vabadussõja muuseum (ka Vabadussõja muuseum) oli Eesti Vabadussõjaga seonduvat eksponeeriv muuseum Tallinnas Vene tänaval. Muuseum eksisteeris 1919-1940.

Muuseumi asutati 1919 sõjavägede ülemjuhataja korraldusel.

Kui muuseum 1940 suleti, siis selle kogud läksid ENSV Riiklikule Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumile.


Iskelmä

Iskelmä on Soome raadiojaam, mis alustas tegevust 2000. aastal.

Kanalil mängitakse uuemat ja vanemat soomekeelset muusikat.

Selle omanik on Bonnier. Kanalit kuuleb Helsingis (96,2 MHz) ja mujal Soomes.


Liina

Liina on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Liina 2609 naisel. Liina on Eestis populaarsuselt 56. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Liina vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 47,16, ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,64. Liina on keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus on 35).


Emslandi kreis

Emslandi kreis on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. See on nime saanud Emsi jõe järgi.

Emsland külgneb (põhjast ja päripäeva) Leeri, Cloppenburgi ja Osnabrücki kreisiga, Nordrhein-Westfaleni liidumaaga (Steinfurti kreis), Grafschaft Bentheimi kreisiga ning Hollandiga (Drenthe ja Groningeni provints).

Kreisi pindala on 2881 km². 31. detsembril 2015 elas seal 319 488 inimest. Kreisikeskus on Meppen.

Suurem osa kreisist on tasane maapiirkond. Ainsad kõrgustikud on Hümmlingis, mis on künklik metsamaa Emsist idas.


Jussoni lomp

Jussoni lomp (ka Kriisa tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooli ja Valgjärve külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 927 m.


Toru lomp

Toru lomp (ka Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 428 m.


Madalmaade koolkond

Madalmaade koolkond (inglise keeles ka Franco-Flemish School, Netherlandish School, Burgundian School, Low Countries School, Flemish School, Dutch School või Northern School), ka franko-flaami koolkond on muusikastiil, mis ühendab aastatel 1420–1620 loodud renessanssmuusikat ja seda kirjutanud heliloojaid.

Madalmaade koolkonna keskuseks olid Burgundia Madalmaad ehk piirkond, mis osaliselt kattus tänapäeva Belgia, Hollandi, Luksemburgi ja Põhja-Prantsusmaaga. Aja jooksul levis Madalmaade koolkond ka mujal Euroopas.

Madalmaade koolkonna heliloojad kirjutasid eelkõige vaimulikku polüfoonilist vokaalmuusikat.

Madalaamade koolkonna põhilised muusikažanrid olid missa, motett ja ilmalik laul, mida Prantsusmaal nimetati šansooniks, Itaalias madrigaliks, Inglismaal song'iks ja Saksamaal Lied'iks.


Saarelomp

Saarelomp (ka Toru Saarelomp, Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 546 m. Järves on 1 saar.


Peeter Juhalain

Peeter Juhalain (kuni 1935. aastani Peeter Johanson) (15. märts 1904 Abja vald, Viljandimaa – 6. detsember 1984 Seabrook, New Jersey, Ameerika Ühendriigid) oli Eesti sõjaväelane (major).


Emsland

Emsland on piirkond Emsi jõe ääres Alam-Saksimaa lääneosas ja Nordrhein-Westfaleni põhjaosas. See jaguneb niinimetatud Hannoveri ja Vestfaali Emslandiks.


Pikajärv

Pikajärv (ka Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 9,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1953 m.


Kiisla lomp

Kiisla lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 527 m.


Väike-Keebi järv

Väike-Keebi järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hauka külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 128 m.


Keebi järv

Keebi järv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hauka külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 392 m.


Tallilomp

Tallilomp (ka Aiaste Tallilomp, Tallijärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Aiaste külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 569 m.


Albre järv

Albre järv (ka Aiaste Albre järv, Kriisa tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Aiaste külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 929 m.


Jeruski lomp

Jeruski lomp (ka Keebi järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Valgjärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 341 m.


Piigandi Kogrõjärv

Piigandi Kogrõjärv (ka Kogrõjärv, Piigandi Kogrejärv, Mõntsiküla järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Heisri külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.


Sulõndu järv

Sulõndu järv (ka Piigandi tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigandi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha.


Lilu järv

Lilu järv (ka Lillu järv, Lillo järv, Heinjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Prangli külas. Veekogu pindala on 1,5 ha.


Unsajärv

Unsajärv (ka Unsa järv, 1. Veskimõisa järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Veski külas. Veekogu pindala on 0,6 ha.


Tsähknä veskijärv

Tsähknä veskijärv (ka Tsähkna paisjärv, Tsähkna järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Häätaru ja Piigaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha.


Poka veskijärv

Poka veskijärv (ka Poka veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigaste ja Veski külas. Veekogu pindala on 1,1 ha.


Osõtsuu järv

Osõtsuu järv (ka Osetsoo järv, Otsesu järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 1,4 ha.


Sinikahja järv

Sinikahja järv (ka Sinikajärv, Sinikaela järv, Soeoru järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 0,4 ha.


Hanitiik

Hanitiik (ka Krootuse veehoidla) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 2 ha.


Piigandi Mustjärv

Piigandi Mustjärv (ka Mustjärv, Mustina järv, Kogrejärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Heisri külas. Veekogu pindala on 15 ha.


Kalmatjärv

Kalmatjärv (ka Kalmetu järv, Kalmetjärv, Hurmi järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Hurmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310 m.


Saia järv

Saia järv (ka Põlgaste paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Põlgaste külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 362 m.


Magari järv

Magari järv (ka Magari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Magari külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 403 m.


Erne järv

Erne järv (ka Padari paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Mustakurmu ja Padari külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 840 m.


Mooste Linnajärv

Mooste Linnajärv (ka Linnajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Säässaare külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 692 m.


Sikuti järv

Sikuti järv (ka Sirkuti järv, Metsküla järv, Metsajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kaaru külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1002 m.


Latõrna järv

Latõrna järv (ka Soe järv, Miiaste turbakarjäär) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Miiaste külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 988 m.


Vihatjärv

Vihatjärv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 669 m.


Paklajärv

Paklajärv (ka Kauksi Külajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare ja Kauksi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m.


Kanassaare järv

Kanassaare järv (ka Kanasaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kanassaare külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 634 m.


Rehäjärv

Rehäjärv (ka Rihajärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 342 m.


Viira järv

Viira järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste ja Vanakülas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 842 m.


Himmaste turbatiik

Himmaste turbatiik on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1138 m.


Sanksaarõ järv

Sanksaarõ järv (ka Suursoo Saarjärv, Suursoo järv, Sänksaare järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Himmaste ja Vanakülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.


Kiisa järv

Kiisa järv (ka Holvandi Kiisajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiisa külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719 m.


Lutsu Palojärv

Lutsu Palojärv (ka Palojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lutsu külas. Veekogu pindala on 4,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103 m.


Uibo Linajärv

Uibo Linajärv (ka Kastjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,5 ha ja kaldajoone pikkus 269 m.


Kastijärv

Kastijärv (ka Kalajärv, Mudajärv, Kolajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi ja Uibujärve külas. Veekogu pindala on 1,1 ha ja kaldajoone pikkus 431 m.


Virosi järv

Virosi järv (ka Viroste järv, Viruste järv, Viiruste järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Võiardi külas. Veekogu pindala on 11,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3023 m.


Partsi Mõisajärv

Mõisajärv (ka Partsi Mõisajärv, Partsi järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 2 ha ja kaldajoone pikkus 874 m.


Kõrdsijärv

Kõrdsijärv (ka Partsi Kõrdsijärv, Partsi järv, Koolimaja järv, Partsi Kõrtsijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas ja pindala 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 808 m.


Pikämäe järv

Pikämäe järv (ka Pikamäe järv, Partsi külajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Partsi külas. Veekogu pindala on 7,4 ha ja kaldajoone pikkus 1738 m. Järvest voolab läbi Lutsu jõgi.


Partsi Neitsijärv

Neitsijärv (ka Partsi Neitsijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Uibujärve külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 281 m..


Paabu lomp

Paabu lomp (ka Meelva paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Meelva ja Mägiotsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.


Kõrvõ lomp

Kõrvõ lomp (ka Naha tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Naha külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 249 m.


Tsuura lomp

Tsuura lomp (ka Räpina poldri tiik) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Raigla külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 996 m.


Määrästü turbatiik

Määrästü turbatiik on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Saarekülas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 963 m.


Voki järv

Voki järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 16,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2599 m.


Sinikejärv

Sinikejärv (ka Sinike järv, Sinikjärv, Sinika järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu ja Truuta külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388 m.


Lubjaahujärv

Lubjaahujärv (ka Lubjajärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu ja Truuta külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 608 m.


Kuhamu järv

Kuhamu järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi ja Vidrike külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 419 m.


Koigu Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Koigu Kogrõjärv, Koigu Kogrejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 559 m.


Laatrõjärv

Laatrõjärv (ka Ruusa järv, Laatre järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Koigu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328 m.


Ploomi lump

Ploomi lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Karste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273 m.


Marana lump

Marana lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Mügra külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 335 m.


Perätsjärv

Perätsjärv (ka Peratsjärv, Peratjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Jõksi külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 446 m.


Lõo järv

Lõo järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mäessaare külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 237 m.


Liinu järv

Liinu järv (ka Liinujärv, Liinajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas ja Valga maakonnas Otepää vallas Truuta ja Koigi külas. Veekogu pindala on 4,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1004 m.


Laanõperä lump

Laanõperä lump on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 883 m.


Linnõjärv

Linnõjärv (ka Erastvere Linajärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Erastvere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 353 m.


Kooraste Linajärv

Linajärv (ka Kooraste Linajärv, Väike järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 673 m.


Kooraste paisjärv

Kooraste paisjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Kooraste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 573 m. Järves on kaks saart.


Üüvjärv

Üüvjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 222 m.


Vardja järv

Vardja järv (ka Aleksandri järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vardja ja Pragi külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 600 m.


Tilsi Kõrbjärv

Kõrbjärv (ka Tilsi Kõrbjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Veekogu pindala on 11,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1632 m.


Kundsa järv

Kundsa järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Pragi külas Orajõel. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1555 m.


Vana-Koiola järv

Vana-Koiola järv (ka Koiola järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 7,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1312 m.


Suujärv

Suujärv (ka Vana-Koiola Suujärv, Vana-Koiola Soojärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 575 m.


Tinapuu järv

Tinapuu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Tagakülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 618 m.


Aurora (LAV)

Aurora on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Bergrivieri vallas.

Linn on asutatud 1906. aastal ja on saanud nime Vana-Rooma koidujumalanna Aurora järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aurora elanikest värvilisi 67,47%, valgeid 31,49%, mustanahalisi aafriklasi 0,52% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,35%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 92,31% ja inglise keelt 6,41%.


Pütäljärv

Pütäljärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Loosu külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 421 m.


Oha järv

Oha järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 487 m.


Kogõrjärv

Kogõrjärv (ka Tsopa Kogõrjärv, Tsopa Kogrejärv, Kogerjärv, Navi järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Navi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 424 m.


Võrumõisa Mustjärv

Mustjärv (ka Võrumõisa Mustjärv, Võru Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru linnas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 708 m.


Hola lump

Hola lump (ka Võrumõisa tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Võrumõisa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 983 m.


Sika järv

Sika järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Andre külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 509 m.


Peri järv

Peri järv (ka Tromsi veehoidla) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 606 m.


Metste järv

Metste järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Metste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 888 m.


Kunna järv

Kunna järv (ka Tännassilma paisjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tännassilma külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683 m.


Leevi Mustjärv

Mustjärv (ka Leevi Mustjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 684 m.


Viinakuajärv

Viinakuajärv (ka Leevi Viinakuajärv, Viinakoja järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 582 m.


Annõ järv

Annõ järv (ka Tsolgo Annõ järv, Annejärv, Plaado järv, Anne-Peetri järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,5 ha.


Tsolgo Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Tsolgo Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pille külas. Veekogu pindala on 0,2 ha.


Tsolgo Pikkjärv

Pikkjärv (ka Tsolgo Pikkjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 9 ha.


Tsolgo Kõverjärv

Kõvvõrjärv (ka Tsolgo Kõvvõrjärv, Tsolgo Kõverjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Veekogu pindala on 1,6 ha.


Kääpa Palojärv

Palojärv (ka Kääpa Palojärv, Kääpa Palujärv, Linaleo järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kääpa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha.


Riebeek West

Riebeek West (afrikaani keeles Riebeek-Wes) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Riebeek West on asutatud 1858. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek Westi elanikest värvilisi 83,63%, valgeid 10,48%, mustanahalisi aafriklasi 5,08%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,18%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,53% inimesi, inglise keelt 4,15%, sotho keelt 0,87% ja koosa keelt 0,60%.


Plotina järv

Plotina järv (ka Kahkva tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha.


Riebeek-Kasteel

Riebeek-Kasteel on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas Swartlandi vallas.

Riebeek-Kasteel on asutatud 1861. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek-Kasteeli elanikest värvilisi 70,9%, valgeid 15,2%, mustanahalisi 12,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,8% ja teisi 0,7%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 83,6% inimesi, koosa keelt 6,8%, inglise keelt 6,5% ja teisi keeli 3,1%.


Now You're Gone – The Album

Now You're Gone – The Album on Basshunter stuudioalbum. Albumi andis välja Hard2Beat 14. juuli 2008.


Libateisik

Libateisik või libakaksik (saksa keeles Doppelgänger 'topeltkäija') on inimese mittebioloogiline teisik või kaksik, mida on väidetavalt näinud inimene ise või teised inimesed. Seda paranormaalset nähtust peetakse kummituslikuks ja õnnetust ettekuulutavaks. Mõnes muistendis samastatakse viirastuvat olendit kaksikkurjusega, tänapäeval kasutatakse ka sõna võõrkaksik.

Üks tuntumaid libateisiku juhtumeid on seotud prantslanna Emilie Sagéega, kes oli 1845. aastal 32-aastaselt Liivimaa kubermangus kooliõpetaja. Erinevatel andmetel oli ta juba vähemalt tosin korda kooli vahetanud. Volmari lähistel Pensionat von Neuwelckes olid kümned kooliõpilased tunnistajaks tema samaaegsele kaksikule. Juhtumi ainsaks informandiks oli Kuressaarest pärit Julie von Güldenstubbe, kes 1859. aastal Pariisis rääkis sellest detailselt Ameerika poliitikule ja diplomaadile Robert Dale Owenile. Lugu ilmus juba järgmisel aastal Londonis ja Philadelphias tema teoses "Footfalls on the Boundary of Another World", kust see on levinud üle maailma.

Oma libateisikuid või libakaksikuid olevat näinud ja kirjeldanud ka Elizabeth I, Katariina II, Johann Wolfgang von Goethe, Percy Bysshe Shelley, Abraham Lincoln jt.

Sõna doppelgänger on inglise keeles hakatud sageli kasutama üldisemas ja neutraalsemas tähenduses (eriti slängis), et kirjeldada isikut, kes füüsiliselt või käitumuslikult sarnaneb teise inimesega.

Turundusmaastikul kasutatakse sõna doppelgänger kirjeldamaks olukorda, mille puhul tarbijad seavad kahtluse alla kaubamärgi autentsuse ja tegutsemismotiivid ning loovad selle ilmestamiseks kaubamärgi antikampaania, viidates seejuures kaubamärgi puudustele või ebaaususele. Näiteks 2008. aastal toimus viraalne veebikampaania FUH2, mille eesmärk oli vastanduda General Motorsi Hummeri linnamaasturi (SUV) reklaamikampaaniale "Like Nothing Else". Kui General Motorsi kampaania peasõnum oli rõhutada Hummeri suurust ja võimsust, millele ei saa miski vastu, siis FUH2 doppelgänger-kampaania naeruvääristas Hummeri loojaid ja omanikke, kuna selle mudeli kasutamiseks on vaja tarbida suurtes kogustest kütust, mis on äärmiselt keskkonnavaenulik käitumine.


Teisik

Teisik on kellegagi või millegagi välimuselt väga sarnane olend või ese, keegi või miski teine samasugune (ka ehituselt, kujult, vaateilt, iseloomult).


Aglona leivamuuseum

Aglona leivamuuseum (läti keeles Aglonas maizes muzejs) on eramuuseum Lätis Preiļi piirkonnas Aglona külas. See on Baltimaade ainus muuseum, kus käsitletakse teraviljakasvatuse ja leivaga seotud ajalugu. Muuseumi omanik ja giid on Vija Kudiņa.


Saron

Saron on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas Drakensteini vallas.

Linn on saanud alguse 1848. aastal rajatud misjonijaamast. Linnaõigused sai Saron 1929. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Saroni elanikest värvilisi 97,28%, mustanahalisi aafriklasi 1,85%, India või Aasia päritolu inimesi 0,23%, valgeid 0,08% ja teisi 0,56%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,84% inimesi ja inglise keelt 0,96%.


Riia Riiklik Tehnikum

Riia Riiklik Tehnikum (läti keeles Rīgas Valsts tehnikums, lühendatult RVT) on tehnikum Riias aadressil Valdemāra iela 1c. RVT rektor on Dagnija Vanaga.

RVT asutati 29. detsembril 1919.


Wilderness

Wilderness (afrikaani keeles Wildernis) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul, George'ist umbes 7 km ida pool.

Wilderness on rajatud 1877. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wildernessi elanikest värvilised 47,21%, valgeid 38,53%, mustanahalisi aafriklasi 11,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,55% ja teisi 1,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,53% inimesi, inglise keelt 23,67% ja koosa keelt 4,90%.


Vabaduse kell

Vabaduse kell on Tallinnas Vabaduse väljakul asuv mälestussammas. Samba kavandas Leonhard Lapin ja see avati 20. detsembril 2003.

Mustal marmoralusel kõrguvad kaks 12-meetrist sammast – sinine metallist ja valge paekivist. Koos sümboliseerivad nad igavikulisust (must), kaasaega (sinine) ja vabadusideaale (valge). Kunstnike ja arhitektide liidud protesteerisid, kuna väljaku planeeringut polnud ikka veel kehtestatud.


Juan Cazares

Juan Ramón Cazares Sevillano (sündinud 3. aprillil 1992 Quinindés) on Ecuadori jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia esiliigaklubis Santos.

Cazares alustas klubikarjääri 2009. aastal Ecuadori esiliigaklubis Independiente DV. Aasta hiljem suundus Argentinasse, liitudes River Platega. Läbimurre õnnestus tal teha hooajal 2013–2014 Argentina esiliigaklubis Banfield, kellega ta 2014. ja 2015. aastal hooajal mängis Argentina kõrgliigas.

2015. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro. Debüüdi klubi särgis tegi ta 24. veebruaril 2016 Copa Libertadorese mängus oma kunagise koduklubi Independiente DV vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 17. märtsil Copa Libertadorese mängus Tšiili klubi Colo-Colo vastu. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta kohe esimeses voorus 15. mail kodumängus Santose vastu. 2016. aasta hooajal oli ta kõikide mängude peale kümne väravaga Atlético Mineiro paremuselt neljas väravakütt. 2018. aastal tegi ta Brasiilia kõrgliigas veelgi parema hooaja, lüües kokku kaheksa väravat.

2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. 2021. aastal siirdus ta samasse liigase kuuluvasse klubisse Fluminense.

2022. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Harkivi Metalist. Seoses 2022. aasta veebruaris alanud Venemaa sissetungiga Ukrainasse läks Cazares 2022. aasta aprillis laenule Argentina kõrgliigaklubisse Independiente, millega liitus ta püsivalt sama aasta juulis. 2023. aasta teises pooles mängis ta Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro.

2024. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Santosega.


Uus Tare

Uus Tare oli Tallinnas tegutsenud elamuehitusühing, mis 1932–1933 ehitas korterelamuid Maasika ja Vaarika tänavale. Sel ajal sellesse piirkonda ehitatud elamud on Eesti ainus näide funktsionalistlikust näidisasumist.


Uljaste Purjetajate Ordu

Uljaste Purjetajate Ordu (saksa keeles Orden Kühner Segler) oli Eesti esimene teadaolev sportlik ühendus, mille asutas 1820 Tallinnas kaupmees Carl Krafft. Ordu asutati eesmärgiga korraldada seltskondlikke lõbusõite ja leida Tallinna lahe juures sobivaid randumispaikasid.

Ordul oli 26 liiget ja neile kuulus 4 purjekat.

1821 lahkus Krafft Tallinnast. Aastast 1822 pole ordu tegevuse kohta enam teateid.


Rahandusministeeriumi kantsler

Rahandusministeeriumi kantsler on Eesti avaliku teenistuse tippjuht, kelle ülesanne on juhtida rahandusministeeriumi.


Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (IDF)

Rahvusvaheline Kabeföderatsioon (inglise keeles International Draughts Federation; lühend IDF; vene keeles Международная федерация шашек) on rahvusvaheline spordiorganisatsioon 64-ruudulise kabe edendamiseks.

IDF asutati 2012. aasta septembris Balčikis Dobriči piirkonnas Bulgaarias. Föderatsiooni peakorter asub Peterburis. Koduleht on kakskeelne (vene ja inglise keeles). Juhatusse kuulub 9 liiget: 7 liiget Venemaalt, 1 liige Valgevenest ja 1 Usbekistanist.

IDF-i liikmeskonda kuulub 25 riiki Euroopast (sealhulgas Eesti), 17 riiki Aasiast, 15 riiki Aafrikast, 5 riiki Ameerikast (sealhulgas USA ja Brasiilia) ning Austraalia.

IDF korraldab üle aasta (paaritutel aastatel) maailmameistrivõistlusi ja paarisaastatel Euroopa meistrivõistlusi. Juunioride ja noorte meistrivõistlused toimuvad igal aastal.


Ukraina teeneline meistersportlane

Ukraina teeneline meistersportlane (ukraina keeles Заслужений майстер спорту України) on nimetus (kuni 2006 aunimetus) spordi valdkonnas Ukrainas.

Aunimetus asutati 1992. aastal. Aunimetusega kaasneb rinnamärk. Rinnamärgid on nummerdatud. Märgi number 1 omanikuks sai 1993. aastal Sergi Bubka.

2006. aastal kehtestati Ukrainas ühtne spordiklassifikatsioon.

Enne 1991. aastat kuulus Ukraina Nõukogude Liidu koosseisu ja Ukraina NSV väljapaistvamad sportlased said NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse. Nii näiteks ukraina tippkergejõustiklane Sergi Bubka sai selle aunimetuse 1983. aastal.


Yimmi Chará

Yimmi Javier Chará Zamora (sündinud 2. aprillil 1991 Calis) on Colombia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Major League Socceri klubis Portland Timbers.

Chará alustas klubikarjääri kodumaa klubis Centauros Villavicencio. 2010. aastal liitus ta Colombia kõrgliiga klubiga Deportes Tolima, mille põhikoosseisu murdis ta ennast 2012. aasta hooajal. 2015. aasta alguses liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Monterrey. 2015. aasta hooaja teises pooles oli ta laenul kodumaa klubis Atlético Nacional, millega tuli Colombia sügishooaja meistriks. Hooaja 2015–2016 teise poole veetis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Dorados de Sinaloa. Hooajal 2016–17 mängis ta taas Monterreys. 2017. aasta juulis suundus ta taas kodumaale, liitudes Atlético Junioriga. 2017. aasta sügishooajal lõi ta Colombia kõrgliigas 11 väravat, millega oli ta koos kolme teise mängijaga liiga suurim väravakütt. Lisaks võideti 2017. aastal Colombia karikas.

2018. aasta juunis sõlmis ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Atlético Mineiro lepingu viieks aastaks. Esimese värava klubis särgis lõi ta 22. juulil kohe oma esimeses liigamängus Palmeirase vastu.

2020. aasta jaanuaris liitus ta Portland Timbersiga.

Tema vend Diego Chará on samuti jalgpallur.


Eugenio Mena

Eugenio Esteban Mena Reveco (sündinud 18. juulil 1988 Viña del Maris) on Tšiili jalgpallur, Kaitsja (jalgpall)kaitsja. Ta mängib Argentina klubis Racing.

Mena alustas klubikarjääri 2008. aastal kodumaa klubis Santiago Wanderers. 2010. aastal liitus ta teise Tšiili kõrgliiga klubiga, Club Universidad de Chile. Ta tuli sellega kolmel korral Tšiili meistriks. Lisaks võideti 2011. aastal Lõuna-Ameerika klubide karikavõistlused Copa Sudamericana ja hooajal 2012–2013 Tšiili karikas.

2013. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Santos. Pärast seda mängis on ta mänginud veel mitmes Brasiilia kõrgliiga klubis, liitudes viimasena 2018. aasta jaanuaris Bahiaga. 2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu Argentina kõrgliiga klubiga Racing.