New Yorgi osariik

New York on Ameerika Ühendriikide osariik 1788. aastast alates. Põhjas piirneb Kanada Québeci provintsiga, läänes Ontario provintsiga, lõunas Pennsylvania ja New Jersey osariigiga ning idas Vermonti, Massachusettsi ja Connecticuti osariigiga.

Osariigi suurim linn on New York. Suuremad linnad on veel Buffalo, Rochester, Yonkers ja Syracuse.

Tänu heal majanduslikul järjel olekule, sotsiaalse ressursi rohkusele ja euroopalike väärtuste tähtsaks pidamisele hüütakse seda Empire State'iks.

Praegune kuberner on Kathy Hochul.


Kansas

Kansas on Ameerika Ühendriikide osariik Kesk-Läänes. See piirneb põhjas Nebraska, kirdes Iowa, idas Missouri, kagus Arkansase, lõunas Oklahoma, edelas New Mexico ja Texase, läänes Colorado ning loodes Wyomingi osariigiga. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 2 937 880.

Kansas sai 29. jaanuaril 1861 USA 34. osariigiks. Kansas on saanud nime kansa indiaanirahva järgi. Kansas on tuntud "Ameerika viljaaidana". Suurel osal osariigi territooriumist tegeldakse põllumajandusega. Ka osariigi hüüdnimi on The Sunflower State ('päevalilleosariik') ja sümbol päevalill.

Osariigi pindala on 213 096 km², mille järgi on ta suuruselt 15. osariik USA-s. Kansase keskmine kõrgus on 610 meetrit merepinnast, kõrgeim tipp Mount Sunflower (1232 m). Osariigi pealinn on Topeka ja suurim linn on Wichita.


Wyoming

Wyoming [uai'ouming] on Ameerika Ühendriikide osariik 1890. aastast. Wyoming piirneb põhjas Montana, idas Lõuna-Dakota ja Nebraska, lõunas Colorado, edelas Utah' ning läänes Idaho osariigiga.

Wyomingi osariik on ristkülikukujuline, ulatus läänest itta on 603 km ja põhjast lõunasse 444 km. Wyoming on väikseima elanike arvuga osariik.


Yellowstone'i rahvuspark

Yellowstone'i rahvuspark asub Ameerika Ühendriikides Wyomingi, Montana ja Idaho osariigi alal. See on asutatud 1872. aastal ja on maailma esimene rahvuspark. Pindala on 8987 km². Park on saanud nime Yellowstone'i jõe järgi, mis voolab läbi rahvuspargi.

Rahvuspargis on umbes 300 geisrit ja 10 000 kuumaveeallikat.


Nebraska

Nebraska on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1867. aastast. Põhjas piirneb Lõuna-Dakota, lõunas Kansase, läänes Wyomingi, edelas Colorado, idas Iowa ning kagus Missouri osariigiga.

Osariigi suurim linn on Omaha.


Tennessee

Tennessee [tɛnɨˈsiː] on Ameerika Ühendriikide osariik 1796. aastast alates. See piirneb põhjas Kentucky osariigiga, lõunas Alabama, Mississippi ja Georgia, loodes Missouri, läänes Arkansase, kirdes Virginia ning idas Põhja-Carolina osariigiga.


Utah

Utah (hääldus eesti keeles [j'uuta], inglise keeles ['juːtɑː]) on Ameerika Ühendriikide osariik. See on üks mägiosariikidest.

Utah piirneb kirdes Wyomingi, idas Colorado, lõunas Arizona, läänes Nevada, põhjas Idaho ja kagunurgas New Mexico osariigiga. Kaks kolmandikku rahvastikust elab Wasatch Fronti linnastus osariigi põhjaosas Wasatchi mäeaheliku läheduses, mille keskpunktiks asub osariigi pealinn Salt Lake City, ülejäänud osariigi suurte avarustega maa-alad on enamjaolt hõredalt asustatud.

Utah sai 4. jaanuaril 1896 USA 45. osariigiks. Osariik on saanud nime juutede indiaanirahva järgi. 1840. aastatel asusid praeguse Utah' osariigi alale mormoonid ning Utah kujunes mormoonide kultuurilise mõju keskmeks. Ka tänapäeval moodustavad mormoonid enam kui poole osariigi rahvastikust.

Utah' pindala on 219 653 km². See on pindalalt 13. osariik. Elanike arv oli 2020. aasta seisuga 3 271 616. Elanike arvult oli Utah 2020. aastal 30. osariik ja rahvastikutiheduselt (14,1 in/km²) 41. osariik.


Ottone Visconti

Ottone Visconti (1207– 8. august 1295) oli Milano peapiiskop aastatel 1267–1295. Sai Milano valitsejaks 1277 peale seda, kui oli tulnud võitjaks konfliktis samuti Milanole pretendeeriva Valassina ja Lecco üle valitseva Della Torre suguvõsaga. Visconti suguvõsa omas enne Milano üle võimu saamist maavaldusi Verbanos.

Ottone valitses Milanot aastani 1285. Hoidmaks võimu perekonna käes, laskis Ottone osava diplomaadina valida nn rahvajuhiks (Capitano del Popolo) oma venna pojapoja Matteo I Visconti.

Ottone pani aluse Visconti dünastiale, mis valitses Milanos kuni perekonna meesliini hääbumiseni aastal 1447.


Matteo I Visconti

Matteo I Visconti (ka Matteo Il Magno ehk Matteo Suur) (15. august 1250 Invorio – 24. juuni 1322 Milano) oli Milano valitseja aastatel 1291–1302 ja uuesti pärast Della Torrede poolt peale surutud eksiili 1311–1322.

Valituna 1287 oma vanaonu Ottone Visconti abiga nn rahvakapteniks (Capitano del Popolo), õnnestus Matteol esialgne pooleaastane ametiaeg venitada tänu korduvale tagasivalimisele viieks aastaks – kuni aastani 1302.

Ettenägeliku ja osava poliitikuna ning keiser Heinrich VII abiga seadustas Matteo Viscontide võimu Lombardia linnade üle. Keiser andis talle ka keiserliku vikaari ja Signore di Milano (1313–1322) tiitli.

Sooviga saada väärilist aadliseisust oma suguvõsale, mis oli vana ja auväärne, kuid omas vaid vikondi tiitlit (millest tuleneb ka Viscontide nimi), korraldas Matteo Visconti oma poja Galeazzo abielu Beatrice d'Estega ning pani ka tütred mehele tolleaegsetele tähtsatele ja võimukatele poliitikutele.

Matteo I Visconti valitsemisaeg oli Milano jaoks õitsenguperiood, mil leidis aset kaubanduslik ekspansioon Piacenza, Bergamo, Como, Cremona, Alessandria, Tortona, Pavia, Vercelli ja Novarra suunas.


Ohio

Ohio [oʊˈhaɪ.oʊ] on Ameerika Ühendriikide osariik.

USA 50 osariigi seas on ta pindalalt 34. Oma ligi 11,8 miljoni elanikuga on ta osariikide seas elanike arvu poolest 7. ja rahvastiku tiheduselt 10. kohal. Tema pealinn ja suurim linn on Columbus. Linnastutest on Cincinnati linnastu suurem kui Columbuse linnastu, kuid Cincinnati linnastu jääb osalt Ohiost välja Indianasse ja Kentuckysse.

Ohio lipu lõi John Eisenmann 1901 ja see sai ametlikuks 1902. Lipp on USA värvides (punane, sinine ja valge) ning sellel on 17 tähte, sest Ohio on USA 17. osariik. See on ainus USA osariigi lipp, mis pole ristkülikukujuline.

Ohio kõige kõrgem punkt on Campbell Hill (472 m). USA osariigi kõrgeimatest tippudest on see 43. kohal ja seda on nimetatud USA osariikide kõrgeimatest tippudest kõige paremini hooldatuks. Kõige madalam punkt on Ohio jõel kohas, kus ta Indiana piiril Ohiost välja voolab (139 m).

Sisemajanduse kogutoodangu poolest oli Ohio 2023. aasta seisuga USA osariikidest 7. kohal, aga ühe elaniku kohta alles 26. kohal. Infotehnoloogia on Ohios suhteliselt vähe arenenud, aga seal on USA osariikide seas suuruselt 3. tööstus, sealhulgas suuruselt 2. autotööstus. Ohios paiknevad selliste kontsernide peakorterid nagu Procter & Gamble, Goodyear Tyre & Rubber, AK Steel, Timken, Abercrombie & Finch ning Wendy's.


Vermont

Vermont on Ameerika Ühendriikide osariik Uus-Inglismaa piirkonnas, Ameerika Ühendriikide osariik alates 1791. aastast. Vermont pindalalt kuues ja elanike arvult teine väiksem osariik.

See on ainus Uus-Inglismaa osariik, mis ei piirne Atlandi ookeaniga. Põhjas piirneb Vermont Kanada Québeci provintsiga, lõunas Massachusettsi osariigiga, läänes New Yorgi osariigiga ning idas New Hampshire'iga. Vermonti läänepiiril paikneb Champlaini järv.

Osariigi suurim linn on Burlington ja pealinn Montpelier. Montpelier on USA osariikide pealinnade seas kõige väiksema rahvaarvuga (2020. aasta seisuga elas seal 8074 inimest). Vermont on ka ainus osariik, kus ei ole mitte ühtegi vähemalt 50 000 elanikuga linna (Burlingtonis elas 2020. aasta rahvaloenduse andmeil 44 743 inimest).

Algselt asustasid piirkonda abenakid ja irokeesid. Esimese eurooplasena jõudis Vermonti Jacques Cartier 1535. aastal. 1609 kuulutas Samuel de Champlain piirkonna Uus-Prantsusmaa osaks ning 1666 rajasid prantslased sinna esimese asunduse. Osariigi nimi (ja hüüdnimi "Green Mountain State") arvataksegi pärinevat prantsuse keelest – de Champlain nimetas järve ääres asuvad mäestiku Rohelisteks Mägedeks (les Verts Monts). Seitsmeaastase sõja tulemusel läks ala inglaste võimu alla. 1777–1791 oli seal Vermonti vabariik. 1791. aastal liitus Vermont Ameerika Ühendriikidega, olles 14. liitunud osariik. Seega on Vermont üks neljast USA osariigist, mis on minevikus olnud iseseisvad riigid (teised kolm on Texas, Hawaii ja California).

Vermont on Ameerika Ühendriikide suurim vahtrasiirupitootja. 2022. aastal toodeti seal 50,7% kogu riigi vahtrasiirupist.


Minnesota

Minnesota on osariik Ameerika Ühendriikide Kesk-Lääne regioonis.

Minnesota osariik loodi Minnesota territooriumi idaosast ja võeti Ameerika Ühendriikide koosseisu 32. osariigina 11. mail 1858. Osariigi nimi tuleb dakotakeelsest sõnast mnisota. Rohkete järvede tõttu tuntakse osariiki mitteametlikult ka "10 000 järve maana" (Land of 10,000 Lakes). Minnesota ametlik moto on prantsuskeelne fraas "L'Étoile du Nord" (eesti keeles 'põhjatäht').

Pindalalt on Minnesota Ameerika Ühendriikide osariikide seas 12. kohal ja rahvaarvult 21. kohal; ligi 60% selle elanikest elab Minneapolise – Saint Pauli suurlinnaalal. Neid linnu tuntakse koos ka "kaksiklinnadena" (Twin Cities) ning need moodustavad olulise transpordi-, äri-, tööstus-, haridus- ja halduskeskuse. Samuti on need koduks rahvusvahelisele kunstnike kogukonnale. Ülejäänud osariigi moodustavad läänes laiuvad preeriad, kus tänapäeval tegeldakse intensiivselt põllumajandusega; kagus paiknevad heitlehised metsad, mis on tänaseks osaliselt maha raiutud, muudetud põllumaaks ja inimeste asualaks; ja peamiselt osariigi põhjaosa katvad Laurentia segametsad, mida iseloomustab väiksem asustustihedus ning kus peamised tegevusalad on kaevandamine, metsandus ja puhkemajandus.

Minnesota on tuntud oma ainulaadsete sotsiaalsete ja poliitiliste suundumuste poolest, samuti iseloomustavad osariigi elanikkonda suur kodanikuaktiivsus ja valimistel osalemise protsent. Kuni nende alade asustamiseni eurooplaste poolt olid Minnesota põliselanikud dakota ja odžibvei indiaanlased. Suurem osa algsetest euroopa asunikest emigreerus Minnesota aladele Skandinaaviast ja Saksamaalt ning osariik on tänapäevani skandinaavia-ameerika ja saksa-ameerika kultuuri üks keskusi. Viimastel aastakümnetel on osariigi demograafilist ja kultuurilist koosseisu mitmekesistanud immigratsioon Aasiast, Aafrika Sarvelt ja Ladina-Ameerikast. Minnesota elatustase on üks USA kõrgemaid, Minnesota elanikud kuuluvad USA paremini haritud ja jõukama elanikkonna hulka.

Minnesota osariigi ametlikud lühendid on MN (sihtnumbrite süsteemis), US-MN (ISO 3166 standardi kohaselt) ja Minn. (Associated Pressi lühendite süsteemis).


Õppimine

Õppimine on oskuste kavatsuslik või kaasnev (implitsiitne õppimine) omandamine. Õppimispsühholoogias mõistetakse õppimise all käitumise või käitumisvõimelisuse, mõtlemise või tundmise suhteliselt püsivat muutust kogemuste või uute asjade taipamise ja mõistmise (töödeldud keskkonnataju või oma ajede teadvustamise) alusel.

Õppimisvõime on inimestel ja loomadel üks põhieeldusi elu ja keskkonna oludega kohanemiseks, mõtestatud tegutsemiseks ja keskkonna muutmiseks oma huvides. Inimese puhul on õppimisvõime üks eeldusi reflekteeritud suhtumiseks iseendasse, teistesse ja maailma. Õppijad ei suuda õppimise tulemusi alati sõnades väljendada (implitsiitne teadmine) ja need ei pruugi olla üheselt mõõdetavad.

Õppimisest räägitakse nii inimeste, loomade kui ka arvutite puhul ning seda psühholoogia, filosoofia, kasvatusteaduse, informaatika jms teadusharude võtmes, mistõttu on väga raske anda ühtset õppimise definitsiooni, sealhulgas isegi ühe teadusharu piires.


Idaho

Idaho on Ameerika Ühendriikide osariik 1890. aastast alates. Põhjas piirneb Kanada Briti Columbia provintsiga, läänes USA Washingtoni ja Oregoni osariigiga, lõunas Nevada ja Utah' osariigiga ning Wyomingi ja Montana osariigiga idas.


Wisconsin

Wisconsin (eestikeelne hääldus [uisk'onsin]; ingliskeelne hääldus ; [vɪˈskɑːnsɪn]) on Ameerika Ühendriikide osariik, mis paikneb riigi põhjaosas ning kuulub Kesk-Lääne ja Suure järvistu regiooni. Osariik piirneb läänes Minnesota, edelas Iowa ja lõunas Illinois' osariigiga, idas Michigani järvega ning põhjas Ülemjärve ja Michigani osariigiga.

Wisconsin on pindalalt 23. ja elanike arvult 20. Ameerika Ühendriikide osariik. 1848. aastal asutatud Wisconsini osariigi halduskeskus on Madison ja suurim linn Milwaukee. Osariik koosneb 72 maakonnast.


Pennsylvania

Pennsylvania on Ameerika Ühendriikide osariik 1787. aastast alates. Põhjas piirneb New Yorgi osariigiga, lõunas Marylandi ja Delaware'iga, läänes Ohioga, edelas Lääne-Virginiaga ning idas New Jerseyga.

Osariigi pealinn on Harrisburg ja suurim linn Philadelphia.

Pennsylvania on nimetatud kveeker William Penni järgi, kes rajas sinna asunduse (Pennsylvania provints) 1681. aastal.

Osariigis asub Ameerika Ühendriikide vanimaid ülikoole Pennsylvania Ülikool ning suurimate hulka kuuluv Pennsylvania Osariigi Ülikool.

Osariik jaguneb 67 maakonnaks.


Põhja-Dakota

Põhja-Dakota on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb Kanada Saskatchewani ja Manitoba provintsiga, lõunas Lõuna-Dakota osariigiga, läänes Montanaga ning idas Minnesotaga.

Osariigi suurim linn on Fargo.


Iowa

Iowa on Ameerika Ühendriikide osariik 1846. aastast alates. Põhjas piirneb Minnesota osariigiga, lõunas Missouriga, loodes Lõuna-Dakotaga, läänes Nebraskaga, idas Wisconsini ja Illinoisiga.

Osariigi suuremad linnad on Des Moines, Cedar Rapids, Davenport, Sioux City ja Ames.


Maine

Maine [mein] on Ameerika Ühendriikide osariik 1820. aastast alates, kui see eraldus Massachusettsist. Maine kuulub Uus-Inglismaa regiooni ning on Ameerika Ühendriikide kirdepoolseim osariik. Kirdes piirneb see Kanada New Brunswicki provintsiga, loodes ja läänes Québeci provintsiga, edelas New Hampshire'i osariigiga ning idas Maine'i lahega Atlandi ookeanis.

Osariigi ulatus on põhjast lõunasse 515 km 43° 4′ N ja 47° 28′ N vahel, läänest itta 305 km 66° 57′ W ja 71° 7′ W vahel.

Osariigi lühend on ME.

Maine'is asub Acadia rahvuspark.


Georgia

Georgia on Ameerika Ühendriikide osariik. Lõunas piirneb ta Floridaga, idas Atlandi ookeani ja Lõuna-Carolinaga, põhjas Tennessee ja Põhja-Carolinaga, läänes Alabamaga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub ta lõunaosariikide hulka. Osariigi põhjaosa asub Blue Ridge'i mäestik. Georgia on maismaa pindalalt suurim osariik Mississippist idas.

Georgia pealinn on Atlanta. Teised suuremad linnad on Augusta, Columbus, Savannah, Macon ja Athens.

Georgia on saanud nime Suurbritannia ja Iirimaa kuninga George II järgi. Georgia oli üks kolmeteistkümnest kolooniast, mis tõstsid Ameerika revolutsiooni ajal mässu Briti ülemvõimu vastu. 2. jaanuaril 1788 võeti ta neljanda osariigina vastu Ameerika Ühendriikide koosseisu. Ameerika kodusõja ajal 1861–1865 kuulus ta Ameerika Riikide Konföderatsiooni.

2020. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid 50,1% osariigi elanikkonnast valged, 30,6% afroameeriklased ja 4,4% aasialased. Perioodil 1990–2000 kasvas oli Georgias USA osariikidest teine kõige kiirem aasialaste juurdekasv, kui kümne aasta jooksul aasia päritolu inimeste arv enam kui kahekordistus. Aasia riikidest on kõige enam sisserändajaid tulnud Indiast ja Hiinast. Afroameeriklaste osakaalult on Georgia USA-s Mississippi ja Louisiana järel kolmandal kohal.

Georgia hüüdnimed ameeriklaste seas on Peach State ja Empire State of the South. Esimese nime on ta pälvinud virsikuistanduste tõttu, millest esimesed rajasid frantsiskaani mungad osariigi ranniku lähedal St. Simonsi ja Cumberlandi saartel juba 1571. aastal. Viimase nime on ta pälvinud oma suuruse ja õitsva tööstuse tõttu. Georgia on tuntud ka Coca-Cola sünnikohana ja The Coca-Cola Company peakorter asub siiani Atlantas.

Ameerika Ühendriikide presidentidest on Georgias Plainsi linnas sündinud Jimmy Carter.

Osariigi kuberner on alates 2019. aastast vabariiklane Brian Kemp. 2003–2011 oli kuberner Sonny Perdue, esimene vabariiklane sellel ametikohal pärast 1872. aastat. Sellest ajast on Vabariiklik Partei hoidnud taas katkematult kuberneritooli enda käes.


Põhja-Carolina

Põhja-Carolina [ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1789. aastast. Piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas Virginiaga, lõunas Lõuna-Carolinaga, läänes Tennesseega ja edelanurgas Georgiaga.

Osariigi suurim linn on Charlotte.


Lõuna-Dakota

Lõuna-Dakota on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb see Põhja-Dakota, lõunas Nebraska, läänes Montana ja Wyomingi ning idas Minnesota ja Iowa osariigiga. Lõuna-Dakota asub Ameerika Ühendriikide põhjaosas ning on geograafiliselt osa Kesk-Läänest.

Lõuna-Dakota pindala on 199 729 km² ja elanike arv oli 2020. aasta seisuga 886 667. Lõuna-Dakota on pindala poolest USA osariikidest 17. kohal, aga niihästi rahvaarvult kui rahvastiku tiheduselt tagantpoolt viiendal kohal.

Osariigi suurim linn on Sioux Falls (192 517 elanikku) ja pealinn Pierre (14 091 elanikku). Pierre on elanike arvult Lõuna-Dakota linnadest kaheksas ja USA osariikide pealinnadest eelviimane (ainult Vermonti pealinn Montpelier on veel väiksem).

Lõuna-Dakota sai nime sealkandis elavate siuu indiaanlaste dakotade järgi. Tänapäeval moodustavad indiaanlased Lõuna-Dakota elanikest eri andmetel umbes 9%, kuid elussündide poolest 13–17%.

2. novembril 1889 moodustati senise Dakota territooriumi põhjal kaks osariiki: Lõuna- ja Põhja-Dakota. Nad said USA 39. ja 40. osariigiks. Pärast allkirjastamist segas president Benjamin Franklin osariigi õiguse andmise dokumendid ära, et keegi ei teaks, kumb enne osariigiks sai.

Missouri jõgi (selle idakaldal asub ka Pierre) jagab osariigi kaheks umbkaudu võrdseks osaks, mida rahvasuus kutsutakse idakaldaks (East River) ja läänekaldaks (West River). Need erinevad üksteisest tugevasti. Idakallas on tasasem ja parasvöötme kliimaga, seal tegeldakse põllumajandusega ja idakallas on arenenum. Läänekallas on mägisem ja kuivema kliimaga, seal valitseb poolkõrb. Põllumajanduse asemel tegeldakse seal pigem mäenduse ja karjakasvatusega. Osariigi üks suuremaid vaatamisväärsusi on Mount Rushmore.


Illinois

Illinois (hääldus eesti keeles ['illinois], inglise keeles /ˌɪlɪˈnɔɪ/ ) on Ameerika Ühendriikide osariik 1818. aastast. Osariik piirneb põhjas Wisconsini osariigiga, lõunas Kentuckyga, läänes mööda Mississippi jõge Iowa ja Missouriga, idas Indianaga ning kirdenurgas Michigani järvel Michiganiga.


Jalg (pikkusühik)

Jalg on SI-süsteemi väline mõõtühik, mis on võrdne umbes kolmandiku meetriga.

Ühes jalas on kaksteist tolli ja ühes jardis on kolm jalga. Jala rahvusvaheline standardlühend on ft (inglise keeles foot). Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias, rahvusvaheliselt merenduses ja lennunduses.

Jalg kui mõõtühik on välja arenenud inimese jalalaba mõõtühikuna kasutusele võtmisest. Eri aegadel ja riikides on jala kui mõõtühiku pikkus kõikunud vahemikus 0,28–0,35 meetrit. Samamoodi on mõõtühikuna kasutusele võetud küünar. Ka küünar põhineb inimese kehaosal, nimelt küünarvarrel.

Inglise foot (lühend ft) – 0,3048 meetrit = 12 tolli = 1/3 jardi Vana-Rooma riik – 0,2957 meetrit Vene фут – 0,3048 meetrit

Tänapäeval on kasutusel inglise jalg.


Jalg

Enamasti on jalg pikergune ning jala alumise otsa kuju aitab keharaskust laiemalt jaotada. Selgroogsetel on jalg kerega ühendatud puusaliigese abil. Enamikul loomadest on paarisarv jalgu, kuid tigudel on jalgu üksainus ja paljudel, näiteks ainuraksetel ja vaaladel, pole üldse jalgu.

Paljudel loomarühmadel on jalgade arv tähtis eristustunnus. Näiteks tetrapoodide ülemklass on saanud nime sellest, et enamasti on sellesse kuuluvatel loomadel 4 jalga. Putukatel on 6 jalga, ämblikulaadsetel 8. Kahelõpuseste alamklass jagatakse kaheksahaarmeliste ja kümnehaarmeliste seltsi.

Juhtub, et loomarühma nimes on mainitud teistsugune jalgade arv ,kui sellesse kuuluvatel loomadel tavaliselt on. Sajajalgsetel võib olla vähem kui 20 või rohkem kui 300 jalga, kõige tuntumatel sajajalgsetel skolopendritel on 42–46 jalga. Tuhatjalgsetel on alati vähem kui 1000 jalga, ehkki neil võib olla jalgu kuni 750.

Imetajad on üldiselt nelja jalaga. Kuid nende hulka kuuluv inimene loetakse kahejalgseks. Inimese eellastel olnud esijalad on muundunud käteks, mida teistel imetajatel üldiselt ei esine. Käed on kohastunud objektide haaramiseks ja hoidmiseks ning väga täpseteks liigutusteks ega toimi kulgemiselundina.

Lindude ja nahkhiirte esijalad on moondunud tiibadeks. Sellistena on need säilitanud esialgse kulgemiselundi otstarbe, ehkki nad on kohastunud kulgema mitte maad mööda nagu tetrapoodid enamasti, vaid läbi õhu.

Inimese jalad on alajäsemed.


Toll (pikkusühik)

Toll (lühend ") on pikkusühik.

1 toll = 0,0254 m = 1/36 jardi = 1/12 jalga = 2,54 sentimeetrit. Toll jaguneb veeranditeks (neljandikeks) ja need omakorda kaheksandikeks.


Ilm

Ilm on meteoroloogiliste elementide kogumõjul tekkinud atmosfääri seisund mingis paigas, mingis lühemas ajavahemikus (kuni mõni päev), koos elementide järgnevate muutustega.

Tavaliselt peame ilma all silmas ilma planeedil Maa. Ilma tuleb eristada kliimast (ilmastust), mis on teatud piirkonnale omane keskmistatud ilmade režiim, mis on kindlaks tehtud pikaajaliste mõõtmiste alusel. Eesti keeles on kasutusel sõna ilmastik, mis tähendab pikema aja (nädalate, kuude) ilma. Suurem osa ilmanähtustest toimub troposfääris.

Ilma muutuste põhjuseks on päikeseene energia mõjul ja maapinna kaastoimel atmosfääris kulgevad termodünaamilised protsessid. Tuntumad ilma kujundavad elemendid on õhutemperatuur, õhurõhk, õhuniiskus, sademed, tuul, pilvisus, atmosfäärinähtused (äike, tuisk, udu) jne).


Õhk

Õhk on Maa atmosfääri moodustav gaaside segu.

Õhu hapnikusisaldus võimaldab Maal aeroobsete organismide elu. Taimed kasutavad õhus leiduvat süsinikdioksiidi fotosünteesiks.

Värske õhk on lõhnatu ja värvitu, sisaldab niiskust ja aerosoole.

Õhu suhteline dielektriline läbitavus on 1,0006, tihedus merepinna tasemel 1,226 kg/m³


Michigan

Michigan on Ameerika Ühendriikide osariik 1837. aastast alates. Asub Suure järvistu ääres. Alam-Michigani poolsaarel on lõunas maapiir Indiana ja Ohio osariigiga, Ülem-Michigani poolsaarest jääb lõunasse Wisconsin; Suurel järvistul piirneb edelas Illinoisiga ning põhjas ja läänes Kanada Ontario provintsiga.

Michigani pindala on 253 793 km², kuid sellest moodustavad 99 910 km² Suure järvistu järved ja 3380 km² muud järved.


Oklahoma

Oklahoma (tšerokii keeles Asgaya gigageyi; pooni keeles Uukuhuúwa; kajuka keeles Gahnawiyo'geh) on osariik Ameerika Ühendriikide keskosas. Põhjas piirneb see Kansase, lõunas ja läänes Texase, loodenurgas Colorado ja New Mexico, kirdes Missouri ja idas Arkansase osariigiga. Rahvastikuarvestuse süsteemis ja enamasti ka kultuuriliselt liigitatakse Oklahoma lõunaregiooni. Oklahoma osariik moodustati Oklahoma territooriumi ja Indiaani territooriumi aladest ning võeti Ameerika Ühendriikide koosseisu 46. osariigina 16. novembril 1907.

Osariigi nimi tuleb tšokto keelest. Oklahoma ingliskeelne hüüdnimi on Sooner State, mis viitab valgetele asunikele (sooners), kes siirdusid paremate maatükkide saamise lootuses Indiaani territooriumile enne seal maade jagamise ametlikku algust 1889. aastal. Oklahoma elanike ehk oklahomalaste kohta kasutatakse inglise keeles mitteametlikult ka sõna Okies. Kuna Oklahoma asub ajalooliselt Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse poolt indiaanlaste kasutusse jäetud aladel, kõneldakse seal tänaseni 25 indiaani keelt, rohkem kui üheski teises osariigis.

Oklahoma on Ameerika Ühendriikide suuruselt 20. ja rahvaarvult 28. osariik. Selle suurim linn ja ühtlasi pealinn on Oklahoma City. Tulsa ja Oklahoma City on ka Oklahoma peamised majanduskeskused – nende suurlinna-aladel elab kokku umbes kaks kolmandikku osariigi elanikkonnast. Oklahoma osariik on oluline maagaasi, nafta ja põllumajandussaaduste tootja. Lisaks energeetikale ja põllumajandusele on Oklahoma peamised majandusharud infotehnoloogia, transport, biotehnoloogia, lennundus ja kaitsetööstus. Madalad naftahinnad on Oklahoma majandust 21. sajandi teisel kümnendil tugevalt kahjustanud – kui 2006. aastal oli osariik Ameerika Ühendriikide üks kiiremalt kasvavaid majandusi, siis 2015. aastal vähenes Oklahoma majandus osariikidest kõige kiiremini.

Looduslikult on Oklahomas ülekaalus tasandikud ja preeriad, kuid leidub ka madalaid mäestikke, lavamägesid ja metsasid. Suurem osa Oklahomast jääb kolme loodusregiooni aladele – läänes Suur tasandik, osariigi keskosas preeria, savannide ja metsade segaregioon Cross Timbers, idas metsadega kaetud mägismaa Interior Highlands. Selles piirkonnas esineb tihti ohtlikke ilmastikunähtusi.

Oklahoma osariigi ametlikud lühendid on OK (sihtnumbrite süsteemis), US-OK (ISO 3166 standardi kohaselt) ja Okla. (Associated Pressi lühendite süsteemis).


Toll

Sõnal "toll" on mitu tähendust.

Toll on pikkusühik. Toll ehk tollimaks on maks, mida võetakse kaupadelt riigipiiril, varem ka sillla ületamisel, linna sisenemisel või turul. Toll on asutus, mis tegeleb tollilõivu võtmisega. Toll (Tamožnja) on 1982. aasta detektiivfilm Toll on Saaremaa, Eestimaa, Liivimaa, Rootsi ja Soome rüütelkondadesse kuulunud aadlisuguvõsa. Toll on tulli sünonüüm.


New Jersey

New Jersey [njuu džöösi] on Ameerika Ühendriikide osariik 1787. aastast alates. See piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas New Yorgi osariigiga, läänes Pennsylvaniaga ja lõunas Delaware'i lahega, mille vastaskaldal asub Delaware'i osariik.

Osariigi suurim linn on Newark.


Rhode Island

Rhode Island on Ameerika Ühendriikide osariik 1790. aastast alates. Asub Atlandi ookeani rannikul, kuulub Uus-Inglismaa regiooni ja on pindalalt USA väikseim osariik. Põhjas ja läänes piirneb Massachusettsiga, idas Connecticutiga ning lõunas Atlandi ookeaniga. Osariigi pindalast kolmandiku moodustab vesi (1295 km²). Kuigi osariigist üle poole on metsa all, on osariik vägagi urbaniseerunud ning on rahvastiku tiheduselt USA-s teine (2238 in/km²).

Osariigis on küll viis maakonda: Bristoli maakond, Kenti maakond, Newporti maakond, Providence'i maakond ja Washingtoni maakond, kuid neil ei ole üldse poliitilist võimu, maavalitsused likvideeriti juba 1846. aastal. Uus-Inglismaa osariikidele tavaselt on kohalikuks omavalitsuseks hoopis vallavalitsus - osariik jaguneb 39 vallaks, millest kaheksa on linnad (city) ja 31 vallad (town). Osariigi pealinn ja suurim linn on Providence; teised olulisemad linnad on Warwick, Cranston, Pawtucket ja Newport.

Rhode Islandi koloonia rajas inglise teoloog Roger Williams (1603–1683) 1636. aastal, kui ta Massachusettsi Bay puritaanidest juhtide poolt tema "uute ja ohtlike vaadete" levitamise eest kolooniast pagendati. Seepeale rajas ta Providence'i koloonia väikesele maa-alale Narragansetti neeme tipus, mille talle annetasid Narragansetti ja Pequoti indiaanihõimud. 1638. aastal saabusid Williamsi nõusolekul kohalikelt indiaanlastelt ostetud Aquidnecki saarele teised religioossed dissidendid. William ja Anne Hutchinson rajasid seal Portsmouthi asula. Saare lõunaosas rajasid aga William Codington ja John Clarke 1639. aastal eraldi Newporti asula. 1644. aastal ühinesid Providence, Portsmouth ja Newport – Rhode Islandi ja Providence'i Istanduste Kolooniaks, ning said Inglismaa Pikalt parlamendilt selleks märtsis 1644 harta. 1648. aastal liitus kolooniaga Warwick, mille rajas Samuel Gorton 1642. aastal indiaanlastelt ostetud maale.

Rhode Islandi koloonia oli võrreldes naabruses olevate väga puritaanlike Connecticuti, Massachusettsi Lahe ja Plymouthi kolooniatega oma aja kohta väga uuenduslik – koloonias oli usuvabadus, ning nõiaprotsessid, võlgade eest vangistamine ja surmanuhtlus enamiku kuritegude eest olid keelatud.

Rhode Island oli esimene algsest kolmeteistkümnest kolooniast ja nendest viimane, kes ratifitseeris USA konstitutsiooni. Rhode Islandist sai USA osariik 29. mail 1790.

Enamik osariigi ida- ja lõunaosast on rannikumadalik, kõrgendikud jäävad loodeosasse. Kõrgeim punkt on Jerimoth Hill kõrgusega 248 meetrit üle merepinna.


New Hampshire

New Hampshire [njuu hämpšir] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1788. aastast. Asub Atlandi ookeani ääres ning kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb see Kanada Québeci provintsiga, lõunas Massachusettsi osariigiga, läänes Vermonti ja kirdes Maine'iga.

Osariigi suurim linn on Manchester.

New Hampshire on ainus osariik, kus ei ole korraga nii tulu- kui ka käibemaksu. Tulumaksustatud on ainult sissetulekud intressidelt ja dividendidelt.


Milano provints

Milano provints oli provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus oli Milano linn.

Provintsi asustustihedus oli üks suurimaid Itaalias, jäädes maha vaid Napoli ning Monza ja Bianza provintside asustustihedusest.

Alates 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Milano.


Mississippi osariik

Mississippi on Ameerika Ühendriikide osariik, mis on nime saanud looduslikuks läänepiiriks oleva Mississippi jõe järgi. Lõunas piirneb osariik Mehhiko lahe, edelas Louisiana, läänes Arkansase, põhjas Tennessee ja idas Alabama osariigiga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub Mississippi lõunaosariikide hulka.

Mississippi pealinn on Jackson.


Connecticut

Connecticut on 1788. aastast Ameerika Ühendriikide osariik. Kuulub Uus-Inglismaa regiooni. Põhjas piirneb Massachusettsi, lõunas Atlandi ookeaniga, läänes New Yorgi osariigiga ning idas Rhode Islandiga.


Lõuna-Carolina

Lõuna-Carolina on Atlandi ookeani ääres asuv Ameerika Ühendriikide osariik, mis sai selleks 1788. aastal. Põhjas piirneb see Põhja-Carolina ja lõunas Georgia osariigiga.


Delaware

Delaware on Ameerika Ühendriikide osariik.

Delaware piirneb põhjas Pennsylvaniaga, läänes ja lõunas Virginiaga, idas Delaware'i lahega, mille vastaskaldal asub New Jersey.


Mitšurinsk

Mitšurinsk (vene Мичуринск) on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub Lesnoi Voroneži jõe paremal kaldal, umbes 70 km Tambovist läänes. Geograafilised koordinaadid on 52°53′N, 40°29′E.

Linn on asutatud tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1635. aastal ja kandis nime Kozlov. 1932. aastal nimetati seal elanud Ivan Mitšurini auks ümber Mitšuriniks.

Mitšurinskis on masina-, aparaadi- ja kergetööstuse ettevõtted, konservitehas ja lihakombinaat.

Mitšurinskile on presidendi ukaasiga antud teaduslinna (наукоград) nimetus.

Linn on auto- ja raudteede sõlmpunkt.

Mitšurinskis on põllumajandusülikool ja pedagoogikaülikool.

Elanike arv on 93 100 (2005).


Louisiana

Louisiana on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1812. aastast. Asub riigi lõunaosas, Mississippi jõe alamjooksu aladel. Põhjas piirneb Arkansase, läänes Texase ja idas Mississippi osariigiga ning lõunas Mehhiko lahega.

Osariigi suurim linn on New Orleans.

Louisianas on erinevalt enamikust USA osariikidest alates 1807. aastast haldusüksuseks kihelkond (parish). Aastast 1912 on Louisianas 64 kihelkonda.


Juust

Juust on valgu- ja rasvarikas toiduaine, mida valmistatakse lehma-, kodukitse- või lambapiimast, -lõssist, -koorest, -petist või nende segust piimhappebakteritest juuretise lisamise, kalgendamise ning saadud kalgendist vadaku eraldamise teel. Pärast vadaku eemaldamist süüakse ülejäänud segu kas toorelt või erinevate valmimisastmete juures.


Kebnekaise

Kebnekaise (põhjasaami Giebnegáisi) on Rootsi kõrgeim mägi. Asub Põhja-Rootsis, Norra piiri lähedal. Geograafilised koordinaadid on 67°53′N, 18°33′E. Kõrgus 2103 m. Esimesena tõusis mäe tippu 1883. aastal Charles Rabot.


Tjumen

Tjumen on linn Venemaal, Tjumeni oblasti keskus. Asub Tura jõe kaldal, Moskvast 2144 km kaugusel. Tjumen on esimene vene linn Siberis.

Linna pindala on 235 km².

Raudteesõlm Siberi raudteel. Rahvusvaheline lennujaam Roštšino.

Tjumeni linna nimetatakse Venemaa nafta- ja gaasipealinnaks.


Ookeaniline saar

Ookeaniline saar on peamiselt basaldist ja teistest vulkaanilistest kivimitest või biogeenseist kivimeist koosnev ookeanis asuv saar.

Ookeanilisi saari eristatakse saartest, mille aluspõhi on mandriline. Lahti seletatult tähendab see seda, et ookeanilised saared asuvad ookeanilisel, mandrilised aga mandrilisel maakoorel.

Ookeanilised saared on vulkaanide tegevuse produkt. Enamasti tekivad nad kuuma täpi kohale. Kui ookeaniline saar asub soojas kliimavöötmes, võivad tema ümber moodustuda korallrifid. Sellisest saarest võib kujuneda atoll.

Ookeaniliste saarte ümbruses on vesi ookeanidele tüüpiliselt enamasti ligi 5 kilomeetri sügavune. Ookeanilised saared on seega üle merepinna ulatuvad mäetipud.

Ookeanilised saared ei ole väga suured. Maailma suurimad saared on mandrilisel maakoorel.

Ookeanilised saared on väga levinud Vaikses ookeanis.

Ookeaniliste saarte rannikute liiv on tume, punakas või valge (kui on tegemist biogeensete kivimite fragmentidega). Erinevalt mandriliste rannikute liivast ei sisalda ookeaniliste saarte liiv kvartsi.

Ookeanilised saared on näiteks Hawaii, Tahiti ja Island. Vaatamata vulkaanilisele aktiivsusele ning asetsemisele ookeanis ei ole ookeanilised näiteks need saared, millel asuvad Filipiinid, Jaapan ja Uus-Meremaa.


Porfüür

Porfüür (vanakreeka keelest πορφύρα porphýra, 'purpurtigu', 'purpurvärv') on mis tahes vulkaaniline kivim, mille peeneteralises põhimassis sisalduvad suuremad kristallid (porfüüriline struktuur).

Kunstiajaloo kontekstis kasutatakse sõna enamasti "keiserliku" punase porfüüri kohta (itaalia keeles porfido rosso antico), mida kasutati Vana-Roomas ja Bütsantsis dekoratiivkivina.

Tänapäevases geoloogiasõnavaras kasutatakse sõna "porfüür" või "porfüriit" enamasti järelliitena, mis tähistab teatava struktuurse väljanägemisega kivimeid. Vastavalt kivimi keemilisele koostisele jagatakse kivimid porfüürideks ja porfüriitideks. Porfüürid on happelise, porfüriidid aga aluselise koostisega. Porfüürides moodustavad porfüürilise struktuuri päevakivid, porfüriitides aga plagioklassid.


Gvelfid ja gibelliinid

Gvelfid ja gibelliinid (itaalia keeles guelfi e ghibellini) olid omavahel vaenujalal olevad poliitilised rühmitused Itaalia kesk- ja põhjaosas. Gvelfideks nimetati vastavalt paavsti ja gibelliinideks keisri toetajaid.

Paavsti ja Saksa-Rooma riigi vaheline võimuvõitlus algas 1057. aastal investituuritüliga, mille lõpetas 1122. aasta Wormsi konkordaat. Gvelfide ja gibelliinide vaheline võitlus haaras kogu Põhja- ja Kesk-Itaalia Itaalia ja sai sealsete tugevate linnade poliitilise elu teljeks. Gvelfid olid enamasti jõukad kaupmehesuguvõsad, samas kui gibelliinid olid reeglina aadlikest maaomanikud. Gvelfide linnade huvidele oli keiser tavaliselt suuremaks ohuks kui paavst; samas kui gibelliinide linnadele kujutasid keisrist suuremat ohtu paavstiriigi laienemispüüdlused.

Gvelfide ja gibelliinide vastasseis kestis Itaalias 15. sajandini.


Porfüüriline struktuur

Porfüüriline struktuur on tardkivimi struktuur, mille korral sisalduvad kivimi peenemas põhimassis suuremad fenokristallid.


Pimss

Pimss on happelise koostisega õhuline vulkaaniline kivim.

Pimss moodustub plahvatuslike vulkaanipursete käigus happelisest ehk ränirikkast magmast. Pimss on tardunud silikaatne vaht, mis sisaldab enam vesiikuleid (tühikuid) kui kivimassi ennast. Seetõttu on pimss nii kerge, et ujub enamasti vees. Värvuselt on pimss hele, struktuurilt klaasjas.

Pimsi vahtja tekstuuri põhjustajaks on rõhu vähenedes magmast vabanenud gaasid, mis viskoossest ränirikkast magmast väljapääsu pole leidnud.

Pimsiga umbes sama keemilise koostisega on rüoliit ja graniit.

Pimssi kasutatakse peamiselt abrasiivina.

On arvatud, et pimss võis pakkuda vajalikke tingimusi elu tekkimiseks Maal enam kui 3,5 miljardit aastat tagasi, puutudes kokku äikese, hüdrotermilistes avadest pärinevate süsivesinike ja metallidega ning Päikeselt lähtuva ultraviolettkiirgusega.


Leelispäevakivi

Leelispäevakivid ehk kaalium-naatriumpäevakivid (inglise alkali feldspar) on päevakivide hulka kuuluvad kivimit moodustavad mineraalid.

Leelispäevakivil ei ole kindlat keemilist koostist. Ta moodustab isomorfse rea puhtast ortoklassist (K[AlSi₃O₈]) puhta albiidini (Na[AlSi₃O₈]).

Päevakivide hulka kuuluvad mineraalid jagatakse kaheks – leelispäevakivideks ehk kaalium-naatriumpäevakivideks ning plagioklassideks ehk naatrium-kaltsiumpäevakivideks. Et kristallstruktuur ei muutuks ebastabiilseks, ei saa leelispäevakivid sisaldada üle 5% kaltsiumi ning vastupidi, plagioklassid ei saa sisaldada rohkelt kaaliumi.

Leelispäevakivide hulka kuuluvad mineraalid on ortoklass, anortoklass ja sanidiin. Vahel loetakse leelispäevakivide hulka kuuluvaks ka albiiti, mis paikneb plagioklasside ja leelispäevakivide piiril.

Puhtad leelispäevakivid on valged või läbipaistvad, kuid lisandite tõttu võivad nad olla värvunud mitmesugustes toonides, peamiselt punakalt või roosakalt, meenutades tailiha viile.

Leelispäevakivid on väga tavalised mineraalid, mida leidub nii tard-, moonde- kui ka settekivimite koostises. Leelispäevakive sisaldavad kivimid on näiteks graniit, arkoos ja gneiss. Levinuim leelispäevakivi ortoklass on ka üks Eesti rannaliivade põhikomponente kvartsi ja vilgukivi kõrval. Kvartsirikkad liivad on valgemad, suuremal hulgal päevakive sisaldavad liivad aga oranži, punaka või roosaka varjundiga. Lõuna-Eesti tugeva punase või roostepruuni tooniga liivakividele (nt Taevaskoja paljandites) annab värvi neis sisalduv raud.


Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm

Šeik Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm [muh'ammad bin r'aašid aal makt'uum] (الشيخ محمد بن راشد آل مكتوم; eesti ajakirjanduses on kasutatud nimekuju Mohammed bin Rashid al-Maktoum; sündinud 15. juulil 1949) on pärast oma venna Maktūm bin Rāshid Āl Maktūmi surma (4. jaanuaril 2006) Dubai emiir alates 4. jaanuarist ning Araabia Ühendemiraatide asepresident ja peaminister 5. jaanuarist 2006. Juba varem oli ta Araabia Ühendemiraatide kaitseminister.

Ta sündis kolmandana šeik Rāshid bin Şa'īd Āl Maktūmi neljast pojast.


Galeazzo I Visconti

Galeazzo I Visconti (21. jaanuar 1277 – 6. august 1328) oli Milano valitsejaks aastatel 1322 kuni 1327. Oli abielus Ferrara markii Obizzo II d'Este tütre Beatrice d'Este'ga.

Jätkas oma isa Matteo I Visconti võitlust paavsti ja gvelfide vastu.


Azzone Visconti

Azzone Visconti (7. detsember 1302 – 16. august 1339) oli Milano valitseja aastatel 1329–1339.

Azzone Visconti tegi paavstiga rahu ja suurendas Milano valdusi. Azzone õhutas Milano majandust ehitades uusi sildu ja kauplemiskohti ning sillutades tänavaid. Ta laskis tugevadada linnamüüre ja soosis kunsti.


Luchino Visconti

Luchino Visconti (1292 – 24. jaanuar 1349) oli Milano valitseja aastatel 1339–1349.

Lucchino jätkas oma vennapoja Azzone Visconti vallutusi, allutades Milanole uusi territooriume Piemontes, Toscanas ja tänapäevase Ticino kantoni ala Šveitsis. Milano jõuline laienemine ärgitas teisi Itaalia linnriike jätkuvalt moodustama koalitsioone ja Viscontide vastu võitlema.

Pärast Luchino surma jäi võim Milanos tema venna Giovanni Visconti kätte.


Giovanni Visconti

Giovanni Visconti (umbes 1290 – 5. oktoober 1354) oli itaalia kardinal ja Milano valitseja aastatel 1349–1354.

Pärast tema surma jagati Milano valdused tema kolme vennapoja Matteo II, Galeazzo II ja Bernabò vahel.


Matteo II Visconti

Matteo II Visconti (1319 – 29. september 1355) oli Milano valitsejaks 1354–1355.

Mürgitati tõenäoliselt oma vendade Galeazzo II ja Bernabò poolt, kes tema valdused seejärel omavahel ära jagasid.


Galeazzo II Visconti

Galeazzo II Visconti (umbes 1320 – 4. august 1378) oli Milano valitsejaks aastatel 1354 kuni 1358.

Galeazzo II oli osav diplomaat, kes alustas oma rohkearvuliste valduste ühendamist ühtse organisatsiooniga riigiks.

Resideeris Pavias, kus ta ehitas Castello Visconteo ja asutas Pavia ülikooli ja raamatukogu. Oli helde kunstipatroon, sealhulgas Petrarca sõber ja toetaja.


Sotši

Sotši on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Musta mere rannikul Suur-Kaukasuse jalamil 20 km kaugusel Abhaasia piirist.

Sotši asub rannikul 147 kilomeetrit pikkuselt. Rannikut mööda kesklinnast loodesse minnes läbitakse järjekorras Dagomõss, Loo, Vardane, Šahhe, Lazarevskoje ja Višnjovka, aga kagusse minnes Matsesta, Hosta ja Adler. Kagus ulatub Sotši teisele poole Mzõmta jõge Phsou jõe ja Abhaasia piirini, loodes kaugemale Šahhe jõest, kuni Tuapseni. Halduslikult jaguneb linn neljaks rajooniks: Adleri rajoon, Lazarevskoje rajoon, Hosta rajoon ja Keskrajoon. Linna pindala on halduspiires 3508 km², millest hoonestatud on vaid umbes 250 km².

Mitteametlikult nimetatakse Sotšit Venemaa suvepealinnaks ja kuurortpealinnaks.

Suviti linnaelanike arv mitmekordistub.


François Villon

François Villon [franssu'a vijj'o(n)] (sündis umbes 1431, suri pärast 5. jaanuari 1463) oli prantsuse luuletaja, varas ja hulgus.

Tema sünninimi oli François de Montcorbier, aga kuna teda kasvatas üles vaimulik, kelle nimi oli Villon, võttis luuletaja selle endale kunstnikunimeks.

François Villon sündis Pariisis ja õppis Pariisi ülikoolis. Alates 1463. aastast pole tema kohta teateid, kuna ta pagendati Pariisist 10 aastaks.

Tema tuntuimad teosed on "Väike testament" (Le Lais) ja "Suur testament" (Le Grand Testament).


Mõhu

Mõhu oli muinasaja lõpul eksisteerinud ühest muinaskihelkonnast koosnenud väikemaakond, üks nn Kesk-Eesti väikemaakondadest.


Louisiana (ajalooline piirkond)

Louisiana (prantsuse La Louisiane, inglise Louisiana) on USA alal Mississippi jõgikonna piirkonnas asuv ajalooline piirkond, mis sai alguse Prantsusmaa kuningriigi koloniaalvallutustest. Ta ulatus Apalatšidest Kaljumäestikuni, hõlmates ka Ohio Maa ja Illinoisi Maa.

Piirkonnale pani 1682. aastal nime maadeavastaja René Robert Cavelier de La Salle kuningas Louis XIV auks. Louisiana ala uurisid Louis Joliet, Jacques Marquette ja Pierre Laclède.

1803. aastal müüs Napoleon I Louisiana Ameerika Ühendriikidele-le 80 miljoni frangi eest. Mississippi suudmealal asuv USA osariik Louisiana eraldati 1812. aastal ja see hõlmab sellest piirkonnast vaid väikese osa. Louisiana osariigist ülejäänud ala nimetati Missouri alaks.


Mark Twain

Mark Twain (kodanikunimi Samuel Langhorne Clemens; 30. november 1835 Florida, Missouri – 21. aprill 1910 Redding, Connecticut) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, ajakirjanik, kirjastaja ja ühiskonnategelane. Teda on nimetatud Ameerika Ühendriikide suurimaks humoristiks ning William Faulkner on nentinud, et Twain oli esimene tõeline Ameerika kirjanik ja kõik teised on tema järeltulijad. Romaani "Huckleberry Finni seiklused" on nimetatud esimeseks tõeliseks Ameerika romaaniks.


Michelle Bachelet

Verónica Michelle Bachelet Jeria /βeˈɾonika miˈʃɛl baʃˈle ˈçeɾja/ (sündinud 29. septembril 1951 Santiagos) on Tšiili sotsialistist poliitik ja riigi esimene naispresident. Ta oli Tšiili president aastatel 2006–2010 ja 2014–2018. 2018–2022 oli ta ÜRO inimõiguste ülemvolinik.

Ta on hariduselt kirurg. Ta on olnud Tšiili tervishoiuminister ja kaitseminister.


Muinasmaakond

Maakonnaks ehk muinasmaakonnaks nimetatakse sageli muinasaegset (kuni 13. sajand) kihelkonnast ja linnusepiirkonnast suuremat mitteriiklikku territoriaalset üksust tänapäeva Baltikumi alal. Peamises tolleaegseid piirkondi mainivas allikas, Henriku Liivimaa kroonikas, tähistatakse neid peamiselt ladinakeelse sõnaga provincia, mis erinevas kontekstis võis tähendada ka kihelkonda või linnusepiirkonda, mistõttu on neid kohati raske eristada. Lisaks tähistab kohati maakonda sõna terra, millel samuti on kroonikas muidki tähendusi. Eesti ajaloolaste seas on traditsiooniliselt maakonda peetud kihelkondade kui poliitiliste ja administratiivsete ühenduste liiduks, Evald Tõnisson on aga neid pidanud linnusepiirkondade liiduks. Kirjalikes allikates puuduvad andmed, et vähemalt tänapäeva Eesti ala maakondadel oleks juhid olnud, poliitilisi küsimusi otsustasid kihelkonna või linnusepiirkonna vanemad. Valter Langi arvates oli maakond peamiselt inimgeograafilise sisuga mõiste, mille poliitiline, majanduslik ja administratiivne mõõde oli täielikult välja kujunemata, mis samas ei välistanud maakonda kuuluvate kihelkondade ja linnusepiirkondade ühisettevõtmisi. Tegemist oli üksteisest looduslikult eraldatud aladega, mis võisid tingida ka keelelise ja kultuurilise eristumise naabritest. Poliitiliselt arenenumates piirkondades, nt Leedu alal, Saaremaal ja Harjumaal võis maakondlik juhtimistasand olla kaugemale arenenud. Tolleaegse Baltikumi esimesi teadaolevaid riike, Jersikat ja Kokneset, maakondadeks ei nimetata.


Neologism

Neologism ehk uudiskeelend on suhteliselt hiljuti käibele tulnud või alles soovitatav keelend, samuti tuntud keelendi rakendus täiesti uues tähenduses. Ühesõnaline neologism on uudissõna.

Neologism võib tähistada uut mõistet (faksima, punkar, piipar, euroskeptik, erastamisväärtpaberid, perearst, piraatkassett, riiulifirma, turvavärav (kaubamajas), keskkonnahoidlik, lendav taldrik, seire, rohelised) või tulla mõne senise keelendi asemele või kõrvale. Neologisme tekitatakse tihti olemasolevate sõnade ühendamise teel (kombineeritud nime- ja omadussõnad) või lisades sõnale uus ja unikaalne järel- või eesliide. Neologismid võivad saada populaarseks läbi massimeedia, interneti või suusõnaliselt. Kui aga uudissõnad levima ei hakka, võivad nad kaduda sama kiiresti kui need tekkisid. See, kas ja kuidas neologism edasi püsib meie keele osana, sõltub suuremalt jaolt sellest, kuidas inimesed neid vastu võtavad. Kõige tõenäolisem põhjus, miks neologism ei pruugi kasutusele jääda, on see, et loodud sõna erineb liiga palju algsest sõnast.


Grammatika

Grammatika on keeleteaduse osa, mis tegeleb keele reeglipäradega.

Samuti nimetatakse grammatikaks keele reeglistikku ja ülevaadet sellest reeglistikust (nt raamatuna avaldatud kujul).

Keeleteadusliku grammatika peamised osad on vormiõpetus ehk morfoloogia ja lauseõpetus ehk süntaks.


Performans

Performans ehk taideetendus ehk performance (inglise keeles performance, ka performance art) on tegevuskunsti liik, milles kunstniku ja vahel ka publiku osalusel luuakse (improvisatsiooniline) tegevuskunstiteos.

Performansi läbi viivat kunstnikku nimetatakse tegevuskunstnikuks.

Kontseptuaalkunsti liigina hakati performansi viljelema 1970. aastate alguses.


Metsandus

Metsandus on esmassektori haru, mis tegeleb metsade ja selle ressursside jätkusuutliku tootmisega, kasutamise, säilitamisega ja uuendamisega. Lisaks kuulub selle hulka ka metsa majandamine.

Metsandus hõlmab paljusid valdkondi. Majanduse seisukohalt on olulisemaks toorpuidu hankimine nii toormaterjali kui ka küttepuude eesmärgil. Metsa ja selle ressursse loetakse taastuvaks energia allikaks. Samas on mets inimesele puhkuse kohaks, metsasaaduste korjamiseks ja väärtuslikuks maastikuks. Metsatööstuses töötab ülemaailmselt üle 14 miljoni inimese ja metsasektori väärtuseks hinnatakse aastas 468 miljardit USA dollarit.

Mets on üks tähtsamaid ökosüsteeme maailmas. Mets on väärtuslik oma elukoosluste poolest ja süsihappegaasi talletajana. Lisaks mängib metsa ökosüsteem olulist rolli pinnavee ja põhjavee ringes. Seega tuleb metsanduse puhul vältida üleraiet ja metsaelupaikade fragmenteerumist. Selle tõttu on tähtsal kohal säästev metsamajandamine ja looduskaitse.


Patsikumm

Patsikumm ehk juuksekumm on kummist pael, millega saab juuksed kokku panna.

Sellega saab teha ka erinevaid soenguid, näiteks hobusesabasoeng, palmik(ud), havisaba.


Zooloogia

Zooloogia ehk loomateadus on bioloogia haru, mis uurib loomi.

Zooloogia harud on entomoloogia, malakoloogia, ihtüoloogia, ornitoloogia, terioloogia jt.


Sonda Kool

Sonda Kool oli lasteaed-algkool Ida-Virumaal Sonda alevikus.

Kool asub 26 km kaugusel Rakverest ja 8 km kaugusel Kiviõlist. 3 kilomeetri kaugusel asub Uljaste järv ja Uljaste oos.

Kuni 2018/2019. õppeaastani oli kool põhikool, 2019. aasta sügisest otsustas Lüganuse vallavalitsus jätta koolis alles neli esimest klassi. Alates 2020/2021. õppeaastast on lasteaed-algkoolis üks lasteaia liitrühm ja I–III klass. Kool suleti 2022. aastal.

Sonda koolis töötas 45 aastat õpetaja, õppealajuhataja ja direktorina koduloouurija ja emakeelepäeva riiklikuks tähtpäevaks nimetamise idee algataja Meinhard Laks.


Uudissõna

Uudissõna on keeles ühesõnaline neologism ehk uudiskeelend. See võib olla suhteliselt hiljuti käibele tulnud sõna või alles soovitatav keelend.


Etikett

Etikett on esemele või eseme juurde lisatud kindlakstegemist või äratundmist võimaldavate andmetega märgis. Etiketi järgi on võimalik teada saada selle eseme nime/nimetust, liiki, omadusi, päritolu vms. Etikett võib olla külgeseotava, -õmmeldava või pealekleebitava sildi kujuline või ka trükitud otse esemele.

Etikette kasutatakse müüdavatel toodetel, näituse- ja muuseumieksponaatidel, kollektsiooniesemetel, kodumajapidamises (nt hoidistel ja kasvatatavatel taimedel) jm.


Tsirkus

Tsirkus on lõbustusasutus, kus etendatakse jõudu, julgust ja osavust nõudvaid ning koomilisi vaatemänge, mustkunsti ja akrobaatilisi trikke ning näidatakse dresseeritud loomi.

Tsirkusehoone on telk või sõõrja põhiplaani, kupli, ümmarguse areeni ja selle ümber paiknevate pingiridadega ehitis.


Piirivalve

Piirivalve on riiklik relvastatud organisatsioon või struktuur, mille põhiülesanne on riigipiiri valve-, esmase kaitse- ja piiriületuskorra (piirirežiimi) tagamine.


Maastikuauto

Maastikuauto ehk maastur ehk džiip on suurendatud maastikuläbimisvõimega sõiduauto, mis on sobib lisaks tavateedele ka raskemates teeoludes või maastikul liiklemiseks .


Gregorius XIII

Gregorius XIII (Ugo Boncompagni, 7. jaanuar 1502 – 10. aprill 1585) oli paavst aastatel 1572–1585. Ta oli 226. paavst.

Ugo Boncompagni sündis 7. jaanuaril 1502 kella 2 paiku öösel Bolognas jõuka kaupmehe Cristoforo Boncompagni ja Angela Marescalchi 11-lapselises peres viienda pojana. Segaduste tõttu varasemates daatumites pakuvad erinevad allikad tema sünnikuupäevaks ka 1. jaanuari ja 10. jaanuari 1502.

Ta õppis Bologna ülikoolis õigusteadust, sai 1530. aastal doktorikraadi tsiviil- ja kanoonilise õiguse alal ning asus tööle professorina. Tema õpilastest olid nimekamad Alessandro Farnese, Cristoforo Madruzzi, Otto Truchsess von Waldburg, Reginald Pole, Stanislaw Hozjusz ja Carlo Borromeo.

1539 siirdus ta kardinal Pietro Paolo Parisio kutsel Rooma, kus ta määrati kohtunikuks. Vaimuliku tonsuuri sai ta 1. juunil 1539 Bolognas ja ta ordineeriti 1542 preestriks. Paulus III tunnustas teda võimeka advokaadi, administraatori ja suurepärase kanoonikuna. Paulus IV hindas samuti tema ametialast võimekust ja lähetas ta delegatsioonide koosseisus Euroopa õukondade juurde. Ugo Boncompagni osales 1545 ja 1562–1563 Trento kirikukogul kanoonilise õiguse eksperdina.

Tema karjäär sattus ohtu pärast tema isa surma 1546, kui Ugost sai isa pärija, sest selleks ajaks olid ka tema vanemad vennad surnud ilma pärijateta. Ta otsustas vaimulikuseisusele vaatamata oma õigused edasi pärandada, kuid ei tahtnud loobuda senisest karjäärist, mille tõttu sai ta abieluvälisest suhtest Maddalena Fulchiniga poja Giacomo (1548–1612). Ugo tunnistas lapse omaks, kuid vaimulikuna ei saanud ta loobuda tsölibaadist ja seetõttu tunnustas ta Maddalena abielu Simone Scamniga. See jäi viimaseks juhtumiks, kus paavstil on teada laps.

Ugo Boncompagni tegutses legaadina Hispaanias, kus ta pidi uurima Toledo peapiiskopi Bartolomé Carranza juhtumit. Hispaanias viibides võitis ta Hispaania kuninga Felipe II usalduse. Ta osales kardinalina 2 konklaavil: 1565–1566 ja 1572.


Eestimaa Päästekomitee

Eestimaa Päästekomitee (ka Eestimaa Päästmise Komitee) oli 19. veebruaril 1918 loodud Eesti riigivõimuorgan.

Eestimaa Päästekomitee loodi Eesti Maanõukogu Vanematekogu otsusega 19. veebruaril 1918 olukorras, kus Nõukogude Venemaa väeüksused, kelle toel püsis Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee kontrolli all olev nn Nõukogude Eesti, olid Eestist lahkumas ning Saksa armee lähenemas. Eestimaa Päästekomiteele anti kogu riiklik võim Eestis. Päästekomitee liikmed olid Konstantin Päts (Eesti Maarahva Liit), Jüri Vilms (Eesti Tööerakond) ja Konstantin Konik (Eesti Tööerakond). Kõigil Päästekomitee liikmetel oli võrdne staatus. Paljud allikad nimetavad siiski Konstantin Pätsi Päästekomitee esimeheks.

19. veebruar 1918 võeti ka vastu otsus iseseisva Eesti Vabariigi väljakuulutamise kohta, mis toimus Manifestiga kõigile Eestimaa rahvastele 24. veebruaril. Nõukogude ja Saksa okupatsiooni tingimustes tegutses Päästekomitee konspiratiivselt ning kasutas varjamiseks Tallinnas, Suur-Tartu maantee 11 asuvat konspiratiivkorterit, kus ka töötati välja iseseisvusmanifest.

24. veebruaril 1918 nimetas Päästekomitee ametisse 13-liikmelise Eesti Ajutise Valitsuse eesotsas Konstantin Pätsiga.


Eesti Ajutine Valitsus

Eesti Ajutine Valitsus oli Eesti Vabariigi täidesaatva võimu organ 24. veebruarist 1918 – 8. maini 1919.

Maanõukogu Vanematekogu otsustas 19. veebruaril 1918 asutada kolmeliikmelise Eestimaa Päästekomitee, kelle kätte anti riiklik võim. Päästekomitee liikmed olid Konstantin Päts, Jüri Vilms ja Konstantin Konik.

Eestimaa Päästekomitee moodustas 24. veebruaril 1918 13-liikmelise Ajutise Valitsuse eesotsas Konstantin Pätsiga (kaasa arvatud Konstantin Päts, kes esineb nimekirjas kaks korda, ja kolm vakantset ametikohta). Ajutise Valitsuse valitsuskoalitsioonis osalesid Maaliit, Eesti Demokraatlik Erakond, Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei ja Tööerakond.


Paul Claudel

Paul Claudel (6. august 1868 – 23. veebruar 1955 Pariis) oli prantsuse luuletaja, näitekirjanik ja diplomaat.

Paul Claudel on skulptor Camille Claudeli noorem vend.


Johnny Depp

Johnny Depp [dž'onni depp] (pärisnimi John Christopher Depp II [džonn kr'istofer depp t'eine]; sündinud 9. juunil 1963 Kentucky osariigis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja.


Dnestr

Dnestr (rumeenia keeles Nistru, ukraina keeles Дністер) on jõgi Ukrainas ja Moldovas.

Jõgi saab alguse Metsa-Karpaatidest. Ülemjooksul voolab mägijõena kirdesse, seejärel voolab sügavas orus läbi Podoolia kõrgustiku valdavalt kagusse. Jõgi suubub Musta merre.

Jõe pikkus on 1352 km ja valgla 72 100 km²

Suuremad jõe ääres asuvad linnad on Hotõn, Mogõliv-Podilskõi ja Jampil Ukrainas ning Soroca, Camenca, Rîbnița, Dubăsari, Grigoriopol, Bender ja Tiraspol Moldovas.


2006. aasta Soome presidendivalimised

2006. aasta Soome presidendivalimiste esimene voor toimus 15. jaanuaril 2006. Teine voor leidis aset 29. jaanuaril 2006.

Valitud president astus ametisse 1. märtsil 2006. Tema ametiaeg kestis 2012. aastani.

Esimeses voorus sai Tarja Halonen 46,3%, Sauli Niinistö 23,1%, Matti Vanhanen 18,6%, Heidi Hautala 3,5%, Timo Soini 3,4%, Bjarne Kallis 2,0%, Henrik Lax 1,6% ja Arto Lahti 0,4% häältest.

Teises voorus osalesid esimeses voorus kaks enim hääli kogunud kandidaati. 51,8% häältega valiti tagasi senine president, Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esindaja Tarja Halonen. Tema vastaskandidaat, Koonderakonna esindaja Sauli Niinistö kogus 48,2% häältest.


Tarja Halonen

Tarja Kaarina Halonen (sündinud 24. detsembril 1943 Helsingis) on Soome poliitik, Soome president 1. märtsist 2000 1. märtsini 2012. Ta oli Soome esimene naispresident.

Tarja Halonen on hariduselt jurist. Ta astus 1971. aastal Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 1977–1996 oli ta Helsingi linnanõukogu saadik, 1979–2000 Soome parlamendi liige. Aastatel 1987–1990 oli ta teine minister sotsiaal- ja tervishoiuministeeriumis, 1989–1991 Põhjamaade koostöö minister, 1990–1991 justiitsminister ning 1995–2000 välisminister.

Tema välisministriks oleku ajal astus Soome Euroopa Liitu ja 1999. aasta teisel poolel oli Soome esimest korda Euroopa Liidu eesistujariik.

26. augustil 2000 sõlmis Halonen pärast 15 aastat kestnud suhet abielu Pentti Arajärviga. Tseremoonia oli ilmalik ning selle juures viibisid tunnistajatena Haloneni täiskasvanud tütar Anna ja Arajärvi täiskasvanud poeg Esko.

1. detsembril 2004 promoveeriti Halonen Eesti emakeelse ülikooli 85. aastapäeva aktusel Tartu Ülikooli audoktoriks.

2005. aastal külastas Tarja Halonen Saaremaad ja istutas koos Lennart Merega Kaali kraatri juurde .

Ta kandideeris 2006. aasta Soome presidendivalimistel teiseks ametiajaks ja võitis valimised, kogudes esimeses voorus 46,3% ja teises voorus Sauli Niinistö vastu 51,8% häältest.

Halonen oskab eesti, inglise ja rootsi keelt.

1960. aastatel lahkus Halonen Soome Evangeelsest Luterlikust Kirikust, kuhu kuulub enamik soomlasi, protestiks kirikuliikmete maksustamise põhimõtete vastu ja kiriku naisvaimulike vastase seisukoha tõttu. Tänapäeval tunnustab Soome Evangeelne Luterlik Kirik naisigi vaimulikena ja Halonen on teatanud, et tal pole isiklikku põhjust, miks ta ei võiks kirikusse naasta, kuid ta eelistab seda mitte teha, sest seda võidaks valesti mõista.


Kemijoki

Kemijoki (saami Giemajohka, rootsi Kemi älv) on jõgi Euroopas Soomes.

Algab Maanselkä kõrgustikult. Ülemjooksul voolab lõunasse. Läbinud Kemijärvi, suundub läände. Alamjooksul voolab edelasse, suubub Perämerre Põhjalahes.

Jõgi on 550 km pikk ja on seega Soome pikim jõgi. Voolab läbi Kemijärvi, Rovaniemi, Tervola ja Kemi.


Stromboli

Stromboli on vulkaan, mis moodustab samanimelise saare Türreeni meres.

Stromboli on olnud aktiivne juba tuhandeid aastaid. Püsiva aktiivsuse tõttu on teda nimetatud Vahemere majakaks. Stromboli vulkaanile iseloomulikud pursked on andnud termini "Stromboli tüüpi purse".

Vulkaani kõrgus on 926 meetrit. Kuulub Itaaliale.


Tuulealused saared (Aafrika)

Tuulealused saared (portugali Ilhas de Sotavento) on saarestik Atlandi ookeanis, osa Roheneemesaartest.

Saarestikku kuuluvad Brava, Fogo, Maio ja Santiago saar.


Hadaikum

Hadaikum on mitteametlik kronostratigraafiline üksus, mis vastab ajavahemikule Maa tekkest kuni 3800 Ma.

Ametliku geokronoloogilise skaala järgi on tegemist arhaikumi vanimasse aegkonda eoarhaikumisse kuuluva ajavahemikuga Maa ajaloos.

Termini "hadaikum" mõtles välja USA geoloog Preston Cloud 1972. aastal. Nimetus tuleneb kreeka allmaailma jumala Hadese nimest. Algselt oli hadaikum mõeldud vanimate leitud kivimite eelse perioodina Maa ajaloos, kuid tänapäevaks on õnnestunud leida ka hadaikumis moodustunud kivimeid.


Reggae

Reggae on 1960. aastate paiku Jamaical sündinud muusikastiil. Läbi reggae väljendati 1960 aastate lõpus Jamaical sotsiaalsete, poliitiliste ning majanduslike raskustega kaasnevaid tundeid. Reggae tunneb ära eripärase rütmi järgi: seda iseloomusavad vasturütmi aktsendid ja aeglaselt ühtlane tempo, mis loob lõdvestunud ja sünkopeeritud groove`i.

Reggae mõjutas drastiliselt jamaikalaste identiteeti ja andis sügava spirituaalse ning kultuurilise tähtsuse Jamaica rahvale.

Reggae muusikastiil oli tugevalt mõjutatud traditsioonilisest mento-muusikast, samuti Ameerika džassist, rütmibluusist ning ska ja rocksteady muusika kooslusest.


Reggaeton

Reggaeton on 1990. aastate keskel Panama, Puerto Rico ja Dominikaani vabariigi noorte seas sündinud tantsumuusikastiil.

Reggaeton on sulam erinevatest Kariibi, Ladina-Ameerika jt muusikastiilidest (reggae, ragga, bomba, plena, soca) ning seda on mõjutanud elektrooniline tantsumuusika (tekno, house ja merengue hiphop ehk merenhouse).

Reggaeton'ile on iseloomulik trummirütm dem bow beat, mis algselt pärineb Shabba Ranksi samanimelisest laulust.

Reggaeton sisaldab tavaliselt hispaaniakeelset räppimist, laulutekstide sisuks on tänava- ja jõuguelu, probleemsed inimsuhted, vägivald, armastus ja seks. Reggaeton'i järgi tantsitakse väljakutsuvalt seksuaalse alatooniga perreo'd. Teiseks variandiks on sulam hiphopi-, disko- ja sambasammudest.

2004. aastast sai reggeaton tuntuks ka Põhja-Ameerika ja Euroopa klubides, eeskätt tänu hittidele nagu N.O.R.E. "Oye Mi Canto", Daddy Yankee "Gasolina", Don Omari "Pobre Diabla" ja "Dale Don Dale", J Balvin "Sin Compromiso", Reykon "La Santa", Sedalaadi muusikat teevad veel artistid ja grupid nagu Plan B, Speedy, Don Chezina, Yandel, Master Joe, Mey Vidal, Baby Rasta Y Gringo, Polaco jt.

Reggaeton on muusikastiil, mis on tekkinud ja kuulsaks saanud Puerto Ricos, mille järgi see on ka nimetuse saanud. Paljud tuntumad reggaeton'i artistid on samuti pärit Puerto Ricost.


Mahé

Mahé on Seišellide suurim saar. Saarel asub riigi pealinn Victoria. Mahé kirdeosas asub Seišellide rahvusvaheline lennujaam.

Mahé asub Seišellide kirdeosas. Saare koordinaadid on . Mahé saare ranniku lähedal asub hulk väiksemaid saari, nende hulgas Sainte Anne, Moyenne, Longue, Eden, Cerf ja Anonyme põhjas ning Thérèse ja Conception läänes.

Mahé suuremad naabrid on Silhouette'i saar loodes umbes 25 km kaugusel ja Praslini saar kirdes umbes 40 km kaugusel. Umbes 50 km Mahést ida pool on Frégate'i saar ja umbes 120 km lõuna pool Platte'i saar.

Mahé saar on kagu-loode suunas väljavenitatud kujuga, rannajoon on liigendatud. Põhja-lõuna suunas on maksimaalne pikkus umbes 30 km ja ida-lääne suunas maksimaalne laius umbes 10 km. Saare pindala on 155 km². Saarel elab üle 80 protsendi Seišellide elanikest. Suurem osa inimestest elab saare põhja- ja idaosas. Mahé saar hõlmab Seišellide 25 ringkonnast 22.

Mahé sai nime Bertrand-François Mahé de La Bourdonnais' järgi, kes oli Prantsusmaa kindralkuberner Mauritiusel.

Saare kõrgeim tipp on 905 meetri kõrgune Seychellois, mis asub Seychellois' rahvuspargis.

Mahél kasvab palju haruldasi endeemseid taimi, sealhulgas väljasuremisohus meduuspuu (Medusagyne oppositifolia), kohalik lihasööjataim ja mitu orhideeliiki.


Stalini preemiaga autasustatud teos

Stalini preemiaga autasustatud teos on NSV Liidus aastatel 1941–1954 Stalini preemia pälvinud kirjandusteos. Eesti NSV-s oli sellenimeline aastatel 1948–1956 Eesti Riikliku Kirjastuse poolt välja antud raamatusari, milles ilmusid Stalini preemiaga autasustatud teosed. Koos mitmeköiteliste teoste ja kordusväljaannetega ilmus sarjas kokku 84 raamatut.


Vladimir Reznitšenko

Vladimir Reznitšenko (venepäraselt Владимир Резниченко, saksapäraselt Wladimir Resnitschenko, inglispäraselt Vladimir Reznichenko; sündinud 27. juulil 1965 praeguses Almatõs Kasahstanis) on Nõukogude ja Saksa vehkleja (epee). Tema isa oli kuubalane ja ema oli venelane.

Reznitšenko sai 1988. aasta olümpiamängudel Sŏulis epee individuaalarvestuses 8. koha ja meeskondlikus arvestuses Nõukogude Liidu meeskonnas pronksmedali. Ta võitis 1992. aasta olümpiamängudel Barcelonas epee meeskondlikus arvestuses Saksa meeskonna koosseisus kuldmedali.

Reznitšenko elas 1984–1990 Eestis. Ta oli 1986. aastal Eesti NSV meister nii epee individuaal- kui ka meeskonnaarvestuses ja Eesti NSV 1986. aasta parima spordivõistkonna liige.

Reznitšenko elas 1990–1993 Saksamaal. Ta oli 1992. aastal Saksamaa meister epee individuaalarvestuses. Ta elab alates 1993. aastast vaheldumisi Saksamaal ja Venemaal (Moskvas).


Metaboliit

Metaboliit ehk ainevahetussaadus on organismis metabolismi tagajärjel tekkinud aine.

Metaboliite, mis mõjutavad keskkonna kaudu teisi organisme, nimetatakse eksometaboliitideks.


Aegviidu Kool

Aegviidu Kool on lasteaed-põhikool Aegviidus. Kool asub Aegviidus aadressil Pärna 1.

Õpilaste arv on palju kõikunud; kõige enam on olnud 219 õpilast (1950. aastal), kui Aegviidus käisid koolis ka Jäneda õpilased. Aastal 2017 oli 59 õpilast.

Koolis on ka muuseum, mille giidid on kooli õpilased.


Mullateke

Mullateke ehk mullagenees ehk pedogenees on biogeokeemiline protsess, mille kaudu moodustub muld. Mullatekkimise aluseks on lähtekivimi füüsikalis-keemilised protsessid. Oluline roll on orgaanilist ainet lagundavatel organismidel. Mulla kujunemises osalevad mitmed putukad ja nende vastsed, ussid (näiteks vihmauss), seened, protistid ja bakterid. Nende elutegevuse tagajärjel lagundatakse taimsed ja loomsed jäänused huumuseks. Viimane on keeruka ehitusega orgaaniliste ühendite kogum, mis on mullas kasvavatele taimedele sobivaks kasvukeskkonnaks. Seejuures ei suuda taimed huumuses leiduvaid keemilisi elemente enne omastada, kui mullabakterid on need anorgaanilisteks ühenditeks muundanud. Mullateket mõjutavateks peamisteks keskkonnateguriteks on kliima ja veerežiim, tekkimise koha geoloogiline ehitus (eriti lähtekivim), organismid ja inimtegevus.

Sõltuvalt sellest, missugused keskkonnategurid vastava maa-ala mullatekkes osalevad, eristatakse erinevaid mullatekketüüpe. Neist olulisimad on leostumine, kamardumine, leetumine, soostumine, lessiveerumine jt.


Francesco Damiani

Francesco Damiani (sündinud 5. oktoobril 1958 Bagnacavallo vallas Ravenna provintsis Emilia-Romagna maakonnas Itaalias) on Itaalia endine poksija.

Damiani sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tyrell Biggsile (USA). Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Pjotr Zajevile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Damiani sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Tyrell Biggsile (USA). Ta võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) ning 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983).

Damiani poksis jaanuarist 1985 kuni aprillini 1993 elukutselisena. Ta pidas kokku 32 kohtumist, millest võitis 30 (neist 24 nokaudiga) ja kaotas 2 (mõlemad nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste eri poksiorganisatsioonide Euroopa ja maailmameister.


Nortriptüliin

Nortriptüliin (Nortriptylinum) on tritsükliline antidepressant, amitriptüliini demetüleeritud vorm.

Nortriptüliinil on üsna väljendunud aktiveeriv toime, mistõttu tema kasutamise näidustusteks on peamiselt depressioonid, mille korral prevaleerivateks sümptomiteks on pidurdus, apaatia ja väsimus.


Üllar Kerde

Üllar Kerde (sündinud 1. aprillil 1954) on eesti korvpallitreener.

Ta on olnud Eesti korvpallikoondise ja mitme Korvpalli Meistriliiga klubi peatreener.

Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1976. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi (kehakultuuriteaduskonnas).


Kategooria:Vana-Liivimaa inimesed

Siin kategoorias on esitatud kõigist seisustest Vana-Liivimaa (praegused Eesti ja Läti) inimesed (13.–16. sajand). Olemas on ka kategooria "Liivimaa inimesed"


Kategooria:Liivimaa inimesed

Siia kategooriasse kuuluvad kõigist seisustest Liivimaa inimesed (kuni seisuste kaotamiseni Eestis 1920. aastal). Olemas on ka kategooria "Vana-Liivimaa inimesed"


Narkoloogia

Narkoloogia on meditsiini eriala, mis tegeleb narkomaania etiopatogeneesi, ennetuse ja raviga. Tänapäeva mõistes kuuluvad narkoloogia valdkonda psüühikahäired, mis on RHK-10 järgi klassifitseeritud kui psühhoaktiivsete ainete tarvitamisest tingitud psüühika- ja käitumishäired.

Narkoloogia kui eriala arendati välja Nõukogude Liidus.


Kategooria:Eestimaa inimesed

Siia kategooriasse kuuluvad kõigist seisustest Eestimaa inimesed kuni seisuste kaotamiseni Eestis 1920. aastal.


Karl Tarvas

Karl Tarvas (kuni 1940. aastani Karl Leonhard Johannes Treumann; 19. aprill 1885 Tallinn – 26. detsember 1975 Tallinn) oli eesti arhitekt.


Kategooria:Saaremaa inimesed

Siin kategoorias on esitatud kõigist seisustest Saaremaa inimesed (kuni 20. sajandi alguseni)


Henn-Jüri Uibopuu

Henn-Jüri Uibopuu (11. oktoober 1929 Tartu – 21. oktoober 2012) oli eesti päritolu austria õigusteadlane, Salzburgi ülikooli audoktor, Eesti Teaduste Akadeemia välisliige.

Henn-Jüri Uibopuu sündis Tartus. 1946. aastal lõpetas ta Saksamaal Hildburghausenis keskkooli, õppis aastatel 1964–1968 Grazi Ülikoolis (Austria) õigusteadust ja vene keelt ning sai 1968. aastal doktorikraadi.

1969. aastast töötas Henn-Jüri Uibopuu Salzburgi Ülikoolis, algul assistendi ja hiljem õppejõuna. 1974. aastal habiliteeriti ta rahvusvahelise ja nõukogude riigiõiguse alal ning 1977. aastal sai temast rahvusvahelise ja võrdleva riigiõiguse erakorraline professor. Aastatel 1977–1995 töötas Henn-Jüri Uibopuu Salzburgi Ülikooli Rahvusvahelise ja Võrdleva Avaliku Õiguse Instituudi osakonnajuhatajana. 1995. aastast oli ta Salzburgi Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise ja võrdleva õiguse auprofessor.

Henn-Jüri Uibopuu on trükis avaldanud üle 150 teadustöö (5 monograafiat) rahvusvahelise õiguse, inimõiguste, põgenike õiguste, lepinguõiguse ja võrdleva riigiõiguse alalt. Ta on olnud Eesti Vabariigi Presidendi nõuandja õigusloome alal ning Vabariigi Valitsuse põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni liige.

1995. aastal valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks õigusteaduse alal.

1992. aastast täitis Henn-Jüri Uibopuu Eesti Vabariigi aukonsuli kohuseid Austrias ning oli surmani aupeakonsul Salzburgis.


Demetülatsioon

Demetülatsioon on keemiline protsess, mille tulemusena keemilisest ühendist eraldatakse metüülrühm – CH₃.

Demetüleerimist katalüüsib sageli mõni tsütokroomi P450 isoensüümidest. Näiteks amitriptüliini demetüleerimisel osalevad tsütkroom P450 isoensüümid CYP2C19 ja CYP3A.


Orogenees

Orogenees ehk mäeteke on protsesside kogum, mis viib maakoore paksenemise ning mäestike tekkeni.

Orogenees tekib survepingete tõttu maakoores. Selle põhjuseks on laamade kokkupõrked. Näiteks India ja Euraasia mandrilise maakoorega laamade kokkupõrge on tekitanud Himaalaja mäestiku.


Hüdroksülatsioon

Hüdroksülatsioon on keemiline protsess, mille tulemusena keemilisele ühendile liidetakse juurde hüdroksüülrühm – OH. Hüdroksüleerimist katalüüsitakse sageli ensüümide poolt, mida kutsutakse hüdroksülaasideks.


Karl Nieberg

Karl Nieberg (18. veebruar 1849 Rakvere – ?) oli eesti jurist.

Õppis 1870–1876 (cand. jur.) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

1876–1877 Pärnu foogtikohtu sekretäri abi 1879–1883 saksa keele õpetaja Saraatovi tütarlastegümnaasiumis. 1883–1885 advokaat Tallinnas. Viru-Järva meeskohtu sekretär (Auscultant?). 1885– Kuressaare sündik. 1891–1926 notar Haapsalus.


Uus Eesti

Uus Eesti oli Tallinnas samanimelise osaühingu poolt väljaantav Eesti päevaleht. Ajaleht toetas president Konstantin Pätsi ning Eesti valitsuse poliitilist joont.

Ajaleht Uus Eesti ilmus 18. septembrist 1935 kuni 21. juunini 1940.

Ajalehe peatoimetajad olid Artur Tupits (1935–1937), Hugo Kukke ja Ants Oidermaa (1937–1939).

Kaastööliste hulka kuulusid teise hulgas Johannes Aavik, metropoliit Aleksander, Hans Alver, Oskar Angelus, Linda Eenpalu, August Gailit, Artur Grönberg, Mihkel Hansen, Jüri Jaakson, Juhan Jaik, Jaan Järve, Oskar Kask, Tõnis Kint, Johannes Klesment, Paul Kogerman, Hanno Kompus, Heinrich Lauri, Hans Leesment, Eugen Maddisoo, Mait Metsanurk, Elmar Muuk, Ants Piip, Jaan Roos, Oskar Rütli, Karl Schlossmann, Jaan Soots, Friedebert Tuglas, Aleksander Tõnisson, Marie Under, Anton Uesson, Aleksander Veiderma, Värdi Velner, Henrik Visnapuu ja Paul Öpik

Ajalehe esimeses numbris hakkas ilmuma Albert Kivika romaan "Nimed marmortahvlil".

Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt juunis 1940 lõpetas Uus Eesti ilmumise. Selle asemel hakkasid stalinlikud võimud välja andma kommunistliku partei häälekandjat Rahva Hääl.


Samuel Greigh

Samuel Greigh (Venemaal tuntud kui Samuil Karlovitš, vene keeles Самуил Карлович Грейг) (30. november 1736 Inverkeithing, Šotimaa – 15. (ukj 26. oktoober) 1788 Tallinn) oli šoti mereväeohvitser Venemaa keisririigi teenistuses.


Glükuroonhape

Glükuroonhape on karboksüülhape.

Glükuroonhappe valem on C₆H₁₀O₇. Glükuroonhappe anioon C₆H₉O₇ on glükuronaatioon. Glükuroonhappe sooli ja estreid nimetatakse glükuronaatideks.

Paljud keemilised ühendid seostuvad metabolismi käigus glükuroonhappega. Selle käigus tekivad glükuroonhappe derivaadid – glükuroniidid. Niisugust seostumise protsessi nimetatakse glükuronisatsiooniks.

Glükuroonhape lahustub vees väga hästi. Ka glükuroniidid lahustvad vees märksa paremini kui glükuroonhapet mitte sisaldavad derivaadid, millest nad on sünteesitud. Loomad, sealhulgas inimesed, kasutavad glükuronisatsiooni tüüpiliselt selleks, et muuta jääkained paremini vees lahustuvaks ja seejärel koos uriiniga organismist eemaldada.

Hormoonid võivad samuti glükuronisaaruda, et võimaldada nende lihtsamat transporti organismis. Farmakoloogid glükuroniseerivad vahel ravimeid, et need tõhusamalt jõuaksid suure hulga organiteni kehas.


Glükuronisatsioon

Glükuronisatsioon on keemiline protsess, mille käigus glükuroonhape seostub O-glükosiidse sideme kaudu mitmesuguste keemiliste ühenditega nagu ravimid, hormoonid, mürgid. Selle tulemusena moodustunud glükuroniidid on tunduvalt paremini vesilahustuvad kui algsed ühendid. Sellised glükuroniidid eemaldatakse organismist uriiniga.

Glükuronisatsioon toimub peamiselt maksas, kuigi seda protsessi katalüüsivat ensüümi – UDP-glükuronüültransferaasi – leidub ka teistes organites, nagu südames, neerudes, põrnas, tüümuses.


Österdalälven

Österdalälven on jõgi Euroopas. Algab Skandinaavia mägedest. Voolab valdavalt lõunasse ja kakku. Läbib järvi, sealhulgas Siljani. Ühinedes Västerdalälveniga, moodustab Dalälveni.


Kalamõti laht

Kalamõti laht (venepäraselt Kalamiti laht) on laht Krimmi poolsaare läänekaldal. Laius u. 40 km, ulatub maasse u. 13 km. Sügavus kuni 30 m. Lahe rannikul asub Jevpatorija linn.


Arnøya

Arnøya (põhjasaami Árdni) on saar Norra meres. Pindala 276 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 1168 meetrit (Arnøyahogda mägi). Kuulub Norra Skjervøy valda.


Keermikvetikas

Keermikvetikas (Spirogyra) on perekond rohevetikaid, kuhu arvatakse umbes 400 liiki.

Keermikvetikale on iseloomulik ühe raku sees paiknevad spiraalsed kloroplastide kogumikud. Ühe raku laius on 10...100 μm, pikkus kuni mõned sentimeetrid.

Perekonda leidub tavaliselt magevees.


Karolingide renessanss

Karolingide renessanss oli kultuuriline edasiminek keskajal Karolingide dünastia valitsemisajal Frangi riigis, mille eesmärk oli saavutada Antiik-Rooma tase.

Antiikaeg võeti küll eeskujuks, kuid rohkem vaimuelu arengut soodustava tingimusena.

Eesmärk oli saavutada teadmiste ja oskuste tase, mis ei jääks alla minevikutegelastele. Karl Suur koondas enda ümber filosoofe, kunstnikke ja luuletajaid. Loodi õppeasutusi, millest kuulsaim on Aachenis.

Kujunes lõplikult välja kloostrite tähtsus käsikirjade ümberkirjutamises ja teaduse õpetamises. Hakati taas tootma kohalikke münte, Karl Suure rahareform kehtestas uue vääringu kogu Frangi riigis. Samuti tulid kasutusele uued põllutööriistad. Karolingide renessanss oli eelkõige majandusliku tähtsusega. Võeti kasutusele uus kirjavorm: Karolingide minuskel.


Karolingid

Karolingid (ladina Karolingi, Carolingi, saksa Karolinger, prantsuse Carolingiens, itaalia Carolingi) on frangi valitsejasugu, mis valitses Karolingide dünastia ehk Frankide dünastiana Frangi riiki ja hiljem ka selle osasid.

Dünastiad said Karolingide nime suguvõsa kuulsaima esindaja Karl Suure järgi, kellest põlvnesid hilisemad Karolingide valitsejad.

Alates majordoomus Pippin Keskmisest ehk Pippin II-st (687–714) valitsesid Karolingid Frangi riiki. Karl Martell (714–741) valitses viimased viis aastat ilma uut kuningat valimata. 751 krooniti Karoling Pippin Lühike Frangi kuningaks. Pärast Frangi riigi jaotamist Verduni lepinguga 843 püsisid Karolingid võimul: Itaalias aastani 905, Saksamaal (Ida-Frangi riigis) väljasuremiseni aastal 911 ja Prantsusmaal (Lääne-Frangi riigis) kahe katkestusega kuni dünastiavahetuseni Kapetingide võimule tulekuga 987. Alam-Lotringi hertsogiriigis valitses 11. sajandi alguseni Lääne-Frangi Karolingide kõrvalharu. Sellega suri Karolingide suguvõsa meesliinis välja (kui arvestada ainult pärimisõiguslikke abielust sündinud poegi). Karolingide valitsejate troonikõlbmatuid abieluväliseid lapsi ja Karl Suure naisliinis järeltulijaid oli siiski arvukalt.


Taimerakk

Taimerakk on eukarüootne rakk, millel on võrreldes teiste eukarüootsete rakkudega (näiteks loomarakuga) mitmeid iseäralikke struktuurijooni.


SAABO

SAABO on Saabi tehases 1964–1968 toodetud haagissuvila.

SAABO-t toodeti Ljungas Norrköpingi lähedal. Projekti käivitasid Bo Bjernekull Ljunga tehasest ja Birger Lindberg Linköpingi SAABist.

Ametlikult tegeldi militaarprojektiga, kuid selle varjus töötati välja hoopis haagissuvila. Tegemist oli tegelikult kopterite koosteosakonnaga, kus koostati koptereid Prantsuse firmale. Idee oli leida osakonnale rakendus pärast esialgse töö lõppemist.

Esimene prototüüp tehti Fisksätra paaditehases ja eeltootmise prototüübid Marieholms Brukis. Algul toodeti SAABO-t ilma piduriteta, kuid need lisati peagi. Eesmärk oli teha võimalikult kerge haagissuvila, sest see oli mõeldud autodele, millel oli ainult 25–38 hj (kahetaktiline SAAB 96). Samuti soosisid tolle aja Rootsi seadused kergeid haagiseid ega piiranud nende liikumiskiirust, kui need kaalusid piisavalt vähe.

Vaatamata väikestele mõõtmetele projekteeriti SAABO nii, et sinna mahub neljaliikmeline pere. Viies inimene saab ööbida lisanariga. Varustuses on kaks diivanit, laud, kaks riidekappi, kahene gaasipliit, kraanikauss ja radiaator. Ruumi saab suurendada kaasasoleva telgiga. Haagissuvila kütmiseks ja toidu valmistamiseks kasutatakse gaasi.

Kere on ehitatud kahest klaaskiust poolkestast ja on isoleeritud lainepapiga. SAABO eripäraks on suur taga- ja esiklaas, mis võimaldavad haagisest otse läbi vaadata, kui kasutada auto sisemist tahavaatepeeglit.

SAABOsid toodeti arvatavalt kuni 438 eksemplari. Neist alla poole on säilinud.

2009. aasta kevadel oli SAABO-sid autoregistrites arvel Rootsis 121, Eestis 1, Soomes vähemalt 1 ja kontrollimata andmetel Suurbritannias 1. Lisaks on SAABO-sid kasutusel USA-s, Taanis ja võib-olla veel kuskil.


Lea Larin

Lea Larin (sündinud 16. veebruaril 1967) on eesti ajakirjanik, Eesti Päevalehe peatoimetaja 2006–2011.

Larin on lõpetanud Tallinna 44. Keskkooli, Tartu Ülikooli bioloogia eriala ja Eesti Diplomaatide kooli.

Larin on töötanud ajalehtedes Post ja Eesti Ekspress reporteri ja toimetajana, noorteajakirja X peatoimetajana ja internetiportaali Mega peatoimetajana.

Alates 2001. aastast töötas ta Eesti Päevalehes. 2. augustil 2006 valis Eesti Päevalehe nõukogu Lea Larini lehe peatoimetajaks ja juhatuse liikmeks. Aprillis 2011 kutsuti ta Eesti Päevalehe juhatusest tagasi ja vabastati peatoimetaja ametist.

Alates 2013. aasta augustist on Lea Larin kultuurilehe Sirp tegevtoimetaja. Edasise töö käigus on ta võtnud üle ka teadustoimetaja kohustused.


Priit Vesilind

Priit Juho Vesilind (4. jaanuar 1943 Tallinn – 3. november 2023) oli eesti ja ameerika ajakirjanik ja fotograaf.

Priit Vesilind lahkus 1944. aastal koos perega Eestist, elas seejärel Saksamaal Geislingeni laagris ning alates 1949. aastast elas Ameerika Ühendriikides.

Ta lõpetas 1964. aastal Colgate'i ülikooli inglise kirjanduse erialal ning 1972. aastal Syracuse'i ülikooli ajakirjandusliku fotograafia alal.

Aastatel 1973–2002 töötas Priit Vesilind ajakirjas National Geographic, algul fotoallkirjade koostajana, hiljem erikorrespondendina. Temalt on ajakirjas ilmunud 35 artiklit.

Viimati tegutses ta vabakutselise publitsistina.


Saunakivi

Saunakivi ehk Kakukivi on hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaarel. Saunakivi on Rehessaare rändrahnu üks paralleelnimedest; asub Järva maakonnas Albu vallas. Saunakivi on rändrahn Rammu saarel. ...


Traktor

Traktor on mootori jõul liikuv veok, mida kasutatakse peamiselt haake- või rippmasinatega töötamiseks ja lasti transportimiseks. Traktorid on kasutuses mitmesugustes valdkondades ja rakendustes nagu näiteks põllumajandus, metsandus, ehitus ja heakorratööd.


Aavo Reinfeldt

Aavo A. Reinfeldt (sündinud 1956) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide majandustegelane.

Aavo Reinfeldti isa Karl Reinfeldt põgenes Eestist Teise maailmasõja lõpus.

Aavo Reinfeldt õppis aastail 1968–1972 Bridgeton High Schoolis, New Jersey osariigis .

Töötanud pikka aega pangandussüsteemis, 1997. aastal auhinnati silmapaistvate tulemuste eest Summit Pangas töötamise ajal. Aastal 2009 on ta Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Ühendriikide ühe suurima panga PNC Bank Corp äripanganduse juht.


Newsweek

Newsweek on alates 1933. aastast Ameerika Ühendriikides ilmuv uudisteajakiri.

Newsweek ilmub korra nädalas. Seda levitatakse ka väljaspool Ameerika Ühendriike – kokku on Newsweekil neli ingliskeelset ja üksteist muudes keeltes regionaalset väljaannet. Eestis on müügil ajakirja ingliskeelne Euroopa väljaanne Newsweek Europe, varem müüdi ka venekeelset väljaannet Russki Newsweek.

Aastatel 1961–2010 andis ajakirja välja meediakontsern The Washington Post Company. Augustis 2010 müüdi rahalistesse raskustesse sattunud väljaanne 1 USA dollari eest 91-aastasele ärimehele Sidney Harmanile, kes võttis koos ostuga üle 71 miljoni USA dollari väärtuses Newsweeki rahalisi kohustusi.

Ameerika väljaannet toimetas alates 2006. aastast Jon Meacham, regionaalsete väljaannete aluseks olevat rahvusvahelist versiooni Newsweek International alates 2000. aastast Fareed Zakaria. Mõlemad teatasid pärast omanikuvahetust 2010. aastal ametist lahkumisest. Fareed Zakaria kirjutas oma viimase juhtkirja peatoimetajana ajakirja 4. oktoobri numbris.

Novembris 2010 ühines Newsweek veebiväljaandega The Daily Beast ning kahe väljaande haldamiseks moodustati valdusfirma The Newsweek Daily Beast Company. Mõlema väljaande peatoimetajaks sai seni The Daily Beasti toimetanud Tina Brown.

Ajakirja tiraaž langes 21. sajandi alguses tugevalt – kui 2003. aastal oli ühe numbri eksemplaride arv 2 700 000 ja koos regionaalsete väljaannetega üle 4 000 000, siis 2010. aastaks oli see langenud umbes 1 500 000 eksemplarini. Vaatamata tiraaži vähenemisele oli Newsweek Ameerika Ühendriikides müügiarvult teine ajakiri oma põhikonkurendi Time'i järel.

Kahanevad müüginumbrid sundisid Newsweeki oktoobris 2012 võtma vastu otsuse ajakirja paberväljaanne alates 31. detsembrist 2012 sulgeda ja piirduda edaspidi ainult digitaalse väljaandega. Euroopas jätkas AG Castillo Media omanikfirmalt saadud litsentsi alusel trükiväljaande avaldamist ka pärast seda kuupäeva.

3. augustil 2013 vahetas Newsweek taas omanikku – väljaande omandas ettevõte IBT Media, tehingu tingimusi osapooled ei avalikustanud. Tehing puudutas ainult Newsweeki, kuid mitte sellega samasse gruppi kuulunud väljaannet The Daily Beast. 7. märtsil 2014 hakkas Newsweek ilmuma taas paberväljaandena ka Ameerika Ühendriikides.

Ajakirja uus peatoimetaja on alates septembrist 2013 Jim Impoco.


Reason (ajakiri)

Reason on alates 1968. aastast Ameerika Ühendriikides ilmuv poliitikaajakiri, mida annab välja Los Angeleses baseeruv libertaarne mõttekoda Reason Foundation. Ajakirja deviis on "Free Minds and Free Markets".

Ajakiri ilmub sagedusega 11 numbrit aastas. Selle tiraaž on umbes 70 000 eksemplari. Ajakirja Reason peatoimetajaks on alates 2008. aastast Matt Welch.

Reason on mõjukaim ja suurima tiraažiga libertaarne trükiväljaanne. Ajakirjaga on seotud ka lühidokumentaalfilme ja videoprogramme tootev ning avaldav veebileht Reason TV.


Reason

Reason (inglise 'mõistus') on mitme asja nimi.

Reason, USA ajakiri Reason, muusikatarkvarapakett "Reason", Melanie C album


Naeris

Naeris (Brassica rapa rapa) on Vahemere maadelt pärinev ristõieliste sugukonda kuuluv kaheaastane rohttaim.


Meduuspuu

Meduuspuu (Medusagyne oppositifolia) on igihaljas puittaim, meduuspuuliste sugukonna ja meduuspuu perekonna ainuke liik. Mõnikord arvatakse meduuspuu perekond linnusilmapuuliste (Ochnaceae) sugukonda.

Meduuspuu on endeemne taim, mis kasvab ainult Seišellidel Mahé saarel. Ta kuulub kriitilises seisundis liikide hulka.

Meduuspuud peeti väljasurnuks, kuni 1970. aastatel leiti saarelt üksikud isendid.

Meduuspuu on väike puu või põõsas. Vastakuti kinnituvad lehed on nahkjad ja harvade ümarate sakkidega. Väikesed õied on radiaalsümmeetrilised, ebameeldiva lõhnaga. Õite värvus varieerub valgest punaseni.

Meduuspuu vili on kupar. Seemned on tiibadega.


Kaalikas

Kaalikas (Brassica napus ssp. napobrassica) on ristõieliste sugukonna kapsasrohu perekonda kuuluv kaheaastane taim. Kaalikas on arvatavasti saadud kapsa ja naeri ristamisel.


Mihhail Aleksandrovitš

Mihhail II (suurvürst Mihhail Aleksandrovitš, 22. november/5. detsember 1878 Tsarskoje Selo – 12. juuni 1918 Perm) oli Venemaa keiser 2./15. märtsist kuni 3./16. märtsini 1917.

Ta oli Aleksander III poeg ja Nikolai II noorem vend.


Mandri tuum

Mandri tuumaks nimetatakse mandrilise maakoore väga vana osa, millega on hiljem liitunud nooremad mandriosad.

Mandri tuum on enamasti tektooniliselt stabiilne ning sageli suhteliselt tasase reljeefiga. Sarnase tähendusega on ka termin "kraaton", kuid kraatoniteks nimetatakse ka alasid, mis on tervikuna liiga noored, et neid saaks nimetada mandri tuumaks. Mandri tuumad on kraatonite vanimad osad. Mandri tuumadelt on leitud Maa kõige vanemad kivimid ja mineraalid. Mandrite tuumadeks võib pidada näiteks Austraalia lääneosa, suurt osa Kanadast ja Karjalat. Nende maakooreosade vanus võib ulatuda nelja miljardi aastani.

Mandri tuumaga liitunud värskemad mandrilise maakoore osad on sageli mägisema reljeefiga (liitumine ise tekitabki mägesid). Näiteks Austraalia idaosa ja Ameerika lääneosa on uuemad mandriosad, mis on liidetud vanemate osade külge. Ka mandrite tuumade kohal kõrgusid kunagi mäed, kuid tänaseks on nad maha kulutatud ning sageli paljanduvad maapinnal kõrge astme moondekivimid, mis tekkisid mitmekümne kilomeetri sügavusel maakoores.


Porgand

Porgand ehk aedporgand ehk söögiporgand (ka kultuurporgand) (Daucus carota sativus, Daucus sativus) on sarikaliste sugukonda porgandi perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim.

Eestis peetakse söögiporgandit tähtsaks köögiviljaks.


Tuum

Tuum on millegi keskne osa.

Homomorfismi tuum on matemaatikas üldjuhul kongruents (ekvivalentsiseos) lähtealgebras, mille korral ekvivalentseteks loetakse elemendid, millel on sama kujutis. Mõnikord nimetatakse tuumaks eriliseks elemendiks (nullelemendiks või ühikelemendiks) kujutatavate elementide hulka lähtealgebras. Tuum on kirjastus. Aatomituum Maa tuum Mandri tuum Pähklituum Rakutuum Informaatikas nimetatakse tuumaks kernelit.

"Tuum" on 2003. aasta ulmepõnevusfilm, režissöör Jon Amiel.

Tuum on hariliku toominga rahvapärane nimetus.

Tuum

Tuum on peaaju valgeaines paiknev hallaine kogum; Tuum on seljaaju hallaines paiknevate närvirakkude kogumik;


Karl Kark

Karl Kark (3. jaanuar 1883 (vkj 22. detsember 1882) Hellenurme vald, Tartumaa – 1. detsember 1924 Tallinn) oli eesti insener, Friedrich Akeli valitsuse teedeminister.


Carl Wilhelm Freundlich

Carl Wilhelm Freundlich (24. veebruar (12. veebruar vkj) 1803 Kuressaare – 21. jaanuar (9. jaanuar vkj) 1872) oli eesti kirjanik.


Hans Leoke

Hans Leoke (27. detsember 1852/8. jaanuar 1853 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 16. august 1919 Viljandi) oli eesti kirjastaja ja raamatukaupmees.


Metsatüpoloogia

Metsatüpoloogia on metsateaduse haru, mis tegeleb eri metsaüksuste tüpiseerimisega ehk liigitamisega. Metsatüpoloogia rühmitamise põhiüksuseks loetakse metsatüüpi. Temast suuremad üksused on (metsa)tüübirühm ja (metsa)tüübiklass.


Jaan Toomik

Jaan Toomik (sündinud 2. oktoobril 1961 Tartus) on videokunstnik, maalija ja filmitegija.

Alates 1980. aastate lõpust on Jaan Toomik Eesti kunstimaailmas tähelepanu pälvinud maalijana ja alates 1990. aastate algusest installatsiooni- ja videokunstnikuna. Kriitikud nimetavad teda tihti rahvusvaheliselt tuntuimaks Eesti nüüdiskunstnikuks, viidates eelkõige tema paljukiidetud videoteostele (nt "Isa ja poeg", 1998).

Ta on osalenud sellistel suurnäitustel nagu São Paulo biennaal (1994), "ARS '95" (1995), Manifesta 1 (1996), rahvusvaheline Veneetsia biennaal (1997; 2003), Berliini 4. nüüdiskunsti biennaal (2006) jne. Teda esindab rahvusvaheliselt Temnikova ja Kasela galerii.

Jaan Toomik elab ja töötab Tallinnas.


Vikiülikool

Vikiülikool (inglise keeles Wikiversity) on vaba ja avatud veebipõhine õpikeskkond, üks Wikimedia Foundationi projekte.

Ingliskeelne Wikiversity avati 15. augustil 2006, eestikeelne Vikiülikool avati 24. mail 2008.


Marko Kristal

Marko Kristal (sündinud 2. juunil 1973 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur.

Põhiliselt poolkaitsjana tegutsenud Kristal mängis aastail 1992–2005 Eesti koondises 143 kohtumist, jäädes selles arvestuses alla vaid Martin Reimile ja Konstantin Vassiljevile. 2005. aasta aprillis Norra vastu lõppenud koondisekarjääri jooksul lõi üheksa väravat. 2001. aasta 28. märtsil sai temast noorim sada korda koondises mänginud eurooplane.

Kristal mängis kodumaal valdavalt FC Floras, kus ta oli aastail 1989–1999 ja 2001–2004. Nende kahe perioodi vahele mahuvad välislepingud IF Elfsborgi ja FC Lahtiga.

Pärast mängijakarjääri lõppu 2009. aastal on Kristal töötanud treenerina.


Segapuistu

Segapuistuks ehk segametsaks nimetatakse metsanduses eri liiki puudega puistut.

Segapuistul on puhtpuistu ees mitmeid eeliseid, näiteks kasutatakse optimaalsemalt mulla viljakust ja valgust, mille tulemuseks on ligi 20% rohkem puitu, samuti säilib segapuistus paremini mulla viljakus. Segapuistu saab vähem kahjustusi ilmastikutingimuste, putukate, seente jm toimel. Ka levivad metsatulekahjud segapuistutes reeglina aeglasemalt. Segapuistud on üldiselt ka liigirikkamad ja toimivad seetõttu paremini elurikkuse säilitamisel.

Segapuistu puuduseks on keerulisem majandamine. Segapuistu rajamisel võib olla vaja soetada erinevat metsakultiveerimismaterjali ning arvestada kultiveerimisel seguliikide iseärasustega. Puuliikidel võivad olla erinevad küpsusvanused, mis raskendab raiete kavandamist ja teostamist. Ka tuleb segapuistus langilt rohkem erinevaid metsamaterjali sorte, mis komplitseerib logistikat. Segapuistus võivad ilmneda ka bioloogilised kokkusobimatuse probleemid, mis võivad puistu tootlikkust vähendada. Näiteks arukask segus männiga piitsutab oma okstega lähedal kasvavate mändide võrseid, mistõttu need kuivavad ja puistu täius langeb (puistu hõreneb). Samuti ei sobi männiga segus kasvama haab, sest haab on männi-pigirooste vaheperemees. Mõnedes kasvukohatüüpides on Eesti oludes segapuistut väga raske rajada, nt rabas ja kuivas nõmmemetsas ei ole erilisi alternatiive puhtmännikutele.


Segametsavöönd

Segametsavöönd ehk segametsade vöönd ehk hemiboreaalne vöönd ehk boreonemoraalne vöönd on Maa taimkattevöönd. Segametsavööndile, nagu nimigi vihjab, on omane okaspuude (peamiselt kuuse ja männi) ja laialehise lehtmetsa koosesinemine.

Sõltuvalt geobotaanilisest klassifikatsioonist võidakse segametsavööndit käsitleda ka okasmetsa- ja lehtmetsavööndi vahevööndina.

Eesti asub segametsavööndi põhjapiiril.


Alexander Os

Alexander Os (sündinud 21. jaanuaril 1980 Fauskes) on Norra laskesuusataja.

2000 tuli ta juunioride maailmameistrivõistlustel Austrias Hochfilzenis sprindis 27. ja jälitussõidus 23. kohale.

Esimene läbilöök täiskasvanute seas tuli 2002. aastal Euroopa karikavõistluste etapil Windischgarsten-Rosenaus, kus ta jõudis jälitussõidus 2. kohale. 2003 saavutas ta Norras Geilos EK-etapil sprindis 2. koha ja Ridnaun-Val Ridannas sprindis 3. koha. Sel aastal tuli ka Euroopa meistrivõistluste hõbemedal Itaaliast Forni Avoltrist jälitussõidust.

2005 oli Os maailma karikasarjas 148 punktiga 34. kohal. Individuaalne kõrgeim koht oli 7.

2006 tuli Os Langdorf-Arbersees Euroopa meistriks eraldistardist sõidus. Lisandus meeskondlik pronksmedal koos Håkon Anderseni, Hans Martin Gjedremi ja Jon Kristian Svalandiga. MK-sarjas oli ta 92 punktiga 40. kohal.

2007 võitis Os Bulgaarias Banskos meeskondliku EM-hõbeda koos Hans martin Gjedremi, Magne Thorleiv Rønningi ja Egil Gjellandiga. Samal aastal tuli ta Itaalias Torinos EK-etapil eraldistardis sõidust kolmandaks. Sel aastal saabus esimene edu maailma karikasarjas: Soomes Lahtis võitis ta sprindis teise koha ja Hochfilzenis meeskondliku esikoha koos Emil Hegle Svendseni, Halvard Hanevoldi ja Ole Einar Bjørndaleniga. MK-sarjas oli ta 144 punktiga 34.

2008 tuli Os MK-sarjas neli korda esikolmikusse: Saksamaal Oberhofis võitis ta meeskondlikult koos Svendseni, Hanevoldi ja Bjørndaleniga, Lõuna-Koreas Pyeongchangis oli jälitussõidus kolmas, Rootsis Östersundis eraldistardist sõidus teine ja Hochfilzenis sprindis kolmas. MK-sarjas oli ta 259 punktiga 24.

Os debüteeris täiskasvanute tippvõistlustel 2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis, kus ta sai 20 km eraldistardist sõidus 41. koha.

2009. aasta MM-il Pyeongchangis sai ta 10 km sprindis neljanda koha, kui kolm esimest kohta hõivasid koondisekaaslased Ole Einar Bjørndalen, Lars Berger ja Halvard Hanevold. 12,5 km jälitussõidus sai Os pronksmedali. MK-sarjas oli ta sel aastal 580 punktiga 13.

2010 oli Os MK-sarjas 414 punktiga 19. Hooaja suurim saavutus oli 3. koht Sloveenias Pokljukas toimunud eraldistardiga MK-etapil.


Christoph Stephan

Christoph Stephan (sündinud 12. jaanuaril 1986 Rudolstadtis, endises Saksa DV) on Saksamaa laskesuusataja.

Stephan saavutas 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel teatesõidus pronksmedali. 2007. aastal tuli ta juunioride MM-il maailmameistriks jälitussõidus ja teatesõidus. Esimesel täiskasvanute võistlustel 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis sai ta 20 km eraldistardist sõidus hõbemedali. Ta eksis lasketiirus korra esimeses laskmispaigas ja kaotas kuldmedali võitnud Ole Einar Bjørndalenile 14,1 sekundiga.

Stephan võistles maailma karikasarjas esimest korda 2005/2006 hooajal Kontiolahtis. Esimese poodiumikoha ja samas ka kohe võidu sai ta Anterselva etapil 25. jaanuaril 2009 15 km ühisstardiga sõidus.


Hendrik Suuder

Hendrik Suuder (vene keeles Хенрик Яанович Суудер; 4. aprill 1883 Tõrva, Viljandimaa – 6. november 1919 Irkutsk, Venemaa) oli Eesti ja Nõukogude Liidu poliitik ning parteitegelane.

Hendrik Suuder alustas poliitilist tegevust bolševike ajalehe Kiir kaastöölisena aastatel 1912–1914, 1913. aastal astus ta VSDTP-sse.

Hendrik Suuder oli aastatel 1914–1915 VSDT(b)P Tallinna komitee liige, alates 1914. aastast viibis ta Peterburis ning 1915. aastal ta vangistati. Asumisel oli Hendrik Suuder Irkutski kubermangus aastatel 1915–1917.

1917. aastal oli ta VSDTP Eestimaa büroo liige, oktoobris 1917 oli Tartu Tööliste ja Saadikute Nõukogu esimees ja Tartu Sõja-Revolutsioonikomitee liige.

Aastatel 1918–1920 viibis Hendrik Suuder Venemaal, 1919. aasta juunist kuni oktoobrini oli ta VK(b)P Irkutski oblastikomitee esimees ning organiseeris koos endise Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehe Arnold Neibutiga admiral Aleksandr Koltšaki vastast bolševike võitlust Siberis ja Irkutski oblastis. Seal aga Hendrik Suuder vangistati ja ta suri 1919. aastal Irkutski vanglas.


Kristen Viikmäe

Kristen Viikmäe (sündinud 10. veebruaril 1979 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängis Eesti Meistriliiga klubis JK Nõmme Kalju kuni 2011/2012 hooaja lõpuni.


Sergei Terehhov

Sergei Terehhov (sündinud 18. aprillil 1975 Pärnus) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ääremängija).

Ta on pidanud Eesti koondises 94 kohtumist ja löönud viis väravat. 2009. aasta novembris alustas ta tööd Nõmme Kalju spordidirektorina.

Detsembris 2014 sai temast Igor Prinsi asemel Nõmme Kalju uus peatreener. Septembris 2015 astus ta ametist tagasi, kuid jätkab klubi juures abitreenerina.


Mowgli (muusikal)

Muusikal "Mowgli" on kirjutatud Rudyard Kiplingu džunglijuttude põhjal.

Väike india poiss varastatakse tiiger Shere Khani poolt, kuid laps pääseb imekombel ja kasvab üles huntide keskel.


Marek Lemsalu

Marek Lemsalu (sündinud 24. novembril 1972 Pärnus) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta pidas aastail 1992–2007 Eesti koondises 86 kohtumist ja lõi kolm väravat. Ta oli pikka aega Eesti koondise kapten.


Mowgli

"Mowgli" ehk "Džungliraamat" on Rudyard Kiplingu jutustuste kogu.

Lood ilmusid kõigepealt ajakirjades ja aastatel 1893–1895 kahes köites raamatuna. Esimesed eestikeelsed Mowgli-lood ilmusid 1900. aastal.

Rakshi - hunt;

Akela - hunt;

Balu - karu;

Hathi - elevant;

Kaa - boa;

Šerkan - tiiger;

Bagheera - panter;

Chil - kotkas;

Sahi - metssiga.


Džungliraamat (täpsustus)

"Džungliraamat" ehk "Mowgli" on Rudyard Kiplingi jutustuste kogu.

Teose järgi tehtud filmid: "Džungliraamat" on 1942. aasta film. "Džungliraamat" on 1967. aasta joonisfilm. "Džungliraamat 2" on 2003. aasta joonisfilm. "Džungliraamat" on 2016. aasta film.


Leon Panetta

Leon Edward Panetta (sündinud 28. juunil 1938 Californias Montereys) on Ameerika Ühendriikide demokraadist poliitik.

13. veebruarist 2009 kuni 30. juunini 2011 oli ta Luure Keskagentuuri peadirektor ja 1. juulist 2011 kuni 27. veebruarini 2013 Ameerika Ühendriikide kaitseminister.

Leon Panetta on itaalia immigrantide Carmelo Franki ja Carmelina Maria poeg. Vanemad olid pärit Kalaabriast ja neile kuulus Montereys restoran.

Leon käis poisina katoliiklikes koolides. Ta lõpetas Santa Clara Ülikooli politoloogia alal 1960 cum laude ja 1963 õigusteaduse alal.

Poliitilist tegevust alustas ta 1966. Kuni 1971. aastani töötas ta mitme vabariiklasest poliitiku nõunikuna. 1971. aastal astus ta Demokraatlikku Parteisse nagu tema tööandja John Lindsaygi, kes oli New Yorgi linnapea. Erakonda vahetas ta sellepärast, et pidas ennast tsentristiks ja talle hakkas tunduma, et Vabariiklik Partei kaldub liigselt äärmusse.

Aastatel 1971–76 töötas ta Montereys oma õigusbüroos.

Aastatel 1977–1993 kuulus Leon Panetta Esindajatekotta. Esimesel korral, 1976 kandideeris ta ametis oleva kongresmeni Burt Talcotti vastu ja tõrjus ta Kongressist välja, kogudes 53% häältest. Kokku valiti ta Kongressi 9 korda. Ülejäänud 8 valimisel kogus ta kõige vähem 61,4% ja kõige rohkem 85,4% häältest. 1979–83 kuulus ta Esindajatekoja eelarvekomisjoni, olles alates 1989 selle esimees.

Enne oma 9. ametiaja lõppu lahkus ta Kongressist, kui president Bill Clinton määras ta USA Haldus- ja Eelarveameti juhiks. Selle ameti juhina arendas ta eelarvet suunas, mis võimaldas lõpuks 1998 vastu võtta tasakaalus riigieelarve.

Alates 17. juunist 1994 kuni 20. jaanuarini 1997 töötas ta Bill Clintoni administratsioonis Valge Maja personalijuhina.

5. jaanuaril 2009 nimetas president Barack Obama Panetta LKA direktoriks, senat andis talle oma heakskiidu 12. veebruaril ning ta astus ametisse 13. veebruaril. Tema ametiajal korraldas LKA Pakistanis operatsiooni, millega tapeti Osama bin Laden.

Pärast kaitseminister Robert Gatesi ametist loobumist kinnitas senat 21. juunil 2011 Panetta uueks kaitseministriks.

Ta on mittetulundusliku Panetta Instituudi asutaja. Ta on töötanud ka Santa Clara ülikoolis avaliku õiguse professorina.