Idoru

Idoru (inglise keele sõnast 'idol' vastavalt selle transkriptsioonile jaapani keelde ja tagasi) on nimetus virtuaalsele, näiteks arvutigraafika abil loodud popstaarile, kes on varustatud fiktiivse eluloo ja taustaga. Seni on huvi idorude vastu piirdunud põhiliselt Jaapaniga, mistõttu enamik idorusid seostub muusikaliselt j-popiga.

Esimeseks idoruks peetakse Kyoko Date'i (1996), kelle populaarsus vaatamata algsele kiirele tõusule teda haldava kompanii HoriPro turundusliku võimetuse tõttu kiiresti haihtus. Hiljem kasutati Kyoko Date'i ühe USA telekommunikatsiooniettevõtte pressiesindajana. Viimastel teadetel (1) on kasutusõigused müüdud Koreasse.

Tuntuimateks euroopalikeks idorudeks võib pidada virtuaalse muusikalise kollektiivi Gorillaz liikmeid.

Termin pärineb William Gibsoni küberpunk-romaanist "Idoru" (1996; eesti keeles 2002, tõlkinud Juhan Habicht). Jaapani keeles ei kasutata inglise keele idol vastena mitte vormi idoru (イドル), vaid hoopis hääldusele vastavat vormi aidoru (アイドル), seega tuleb pidada seda sõna William Gibsoni leiutiseks.

Üks tuntumaid idorusid on Hatsune Miku (初音ミク), Jaapani häälesüntesaatori ja muusikaprogrammi Vocaloid abil loodud virtuaalne laulja. Hatsune Miku plaadid on jõudnud müügiedetabeleisse ja ta on teinud mitu väljamüüdud kontserditurneed, kus esines hologrammina live-bändi saatel.


2002. aasta Austria parlamendivalimised

2002. aasta Austria parlamendivalimised olid Nationalrati (Austria parlamendi) valimised pühapäeval, 24. novembril 2002. Valimised toimusid enneaegselt, eelmised valimised olid toimunud 1999. aastal.


Otepää kihelkond

Otepää kihelkond (lühend Ote; kirikukihelkond, tolleaegses saksa keeles Kirchspiel Odenpäh in Kreis Dorpat, Odenpä) oli kihelkond, mis asus ajaloolisel Tartumaal ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.


Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon (inglise keeles European Free Trade Association, EFTA) on riikide kaubandusorganisatsioon.

31. detsembril 1972 lahkusid EVA-st Suurbritannia ja Taani, kes järgmisel päeval ühinesid Euroopa Majandusühendusega, millest hiljem kujunes Euroopa Liit.

31. detsembril 1985 lahkus EVA-st Portugal, kes järgmisel päeval ühines Euroopa Majandusühendusega. Kuid EVA liikmete arv ei vähenenud, sest 1. jaanuaril 1986 astus EVA-sse Soome.

EVA-ga ühinemise vastu tunnevad huvi Fääri saared.


Karen Orlau

Karen Orlau (kodanikunimega Katariina Roosipuu, endine Täht); sündinud 1975) on eesti kirjanik.

Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli 1993. aastal, õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis ärikorraldust (lõpetas 2002), juhtimist ja turundust (lõpetas 2014).


Triskele

Kolmjalg ehk triskele on kolmest ühte punkti koonduvast jooksvast jalast moodustatud kujund.

Kolmjalg on kasutusel Bretagne'i, Sitsiilia ja Mani saare sümboolikas. Eestis on kolmjalga kujutatud Saaremaa Karja kirikus ning sõlgedel.

Kolmjalga peeti õnne, päikese ja aja kulgemise sümboliks. Päikese kolm jalga tähendanud tõusvat, keskpäevast ja loojuvat päikest. Triskelioni on kasutatud ka muinasskandinaavia peajumal Odini ning kristluses Püha Kolmainsuse sümbolina.

Saaremaa Karja kiriku kooriruumi lael kujutatud katkestatud jalaga kolmjalga peetakse ka maale kukkuva päikeseratta (Kaali meteoriidi) sümboliks.


Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)

Saksa okupatsioon Eestis oli Eesti ala okupeerimine Saksamaa vägede poolt teise maailmasõja käigus. Saksa okupatsioon Eestis kestis 1941. aasta septembrist 1944. aasta oktoobrini.

Esimesed Saksa väed ületasid Eesti lõunapiiri 5. juulil 1941 ning viimasena lahkusid Saksa väed Ruhnu saarelt 15. detsembril 1944.

Välja arvatud Viru Ingeri, mis jäi väegrupi Nord sõjalisse haldusse, liideti Eesti alad Eesti kindralkomissariaadi nime all Ida-alade Riigikomissariaadi koosseisu.


Ahjuliha

Ahjuliha on liha, mida on ahjus hautatud või küpsetatud.

Sealihast ahjuliha kuulub eesti jõuluroogade hulka.

Küpsetusahjus küpsetatakse ahjulihatükke tavaliselt fooliumi sisse mähituna, et liha ühtlaselt küpseks.


Dieet

Dieet on ravitoitumine, eriti teatud piirangutega toitumisrežiim, mille eesmärgiks on tervise parandamine, haiguste ennetamine, kehakaalu vähendamine või suurendamine vms.

On haigusi ja seisundeid, mis nõuavad teatud toiduaine tarbimise piiramist. Tsöliaakiahaiged peavad pidama gluteenivaba dieeti, suhkurtõve põdejad vähese suhkru- ja tärklisesisaldusega dieeti, neeruhaiged väikese soolasisaldusega dieeti, südamehaigetele soovitatakse väikese soola- ja kolesteroolisisaldusega dieeti jne. Usundilistest või eetilistest põhimõtetest tingitud toiduvaliku piiramist ei nimetata tavaliselt dieedi pidamiseks.

Enamiku dieetide eesmärgiks on aga kehakaalu vähendamine. Toiduga saadud energia, mida organism ei suuda ära tarvitada, talletatakse rasvarakkudes ja see põhjustab kehakaalu tõusu. Kui toidust saadav energiakogus on aga väiksem kui kogu energiatarve keha soojendamiseks, liigutamiseks, kasvamiseks jne, võtab organism kasutusele rasvarakkudesse talletatud varud ja kehakaal väheneb. Et kaotada 1 kg keharasva, on vajalik energiadefitsiit u 32 000 kJ (u 7650 kcal).

Dieetide välja töötamise ning nende mõju uurimisega tegeleb dietoloogia. Tervise hoidmiseks toidu piiramine on väga vana nähtus, kuid teadusliku aluse panid dietoloogiale 19.-20. sajandi avastused biokeemias ja arstiteaduses. Sellest ajast hakati erinevate toitainete ja toiduainete mõju organismile põhjalikumalt uurima. Alates 20. sajandist on arenenud riikides seoses toidu kättesaadavuse paranemise ja füüsilise töö osakaalu vähenemisega muutunud probleemiks liiga ohtrast ning energiarikkast toidust tingitud ülekaalulisus ja muud tervisehäired. Samal ajal on inimkeha iluideaal muutunud järjest saledamaks. See on suurendanud nõudlust tõhusate dieetide järele ning avanud võimalused laialdaseks sellealaseks äritegevuseks. Siiski mitte kõik dieedid ei anna reklaamitavat tulemust ega oma teaduslikku põhjendust ning mõned neist võivad olla tervisele ohtlikud.

Senistel andmetel ei anna näiteks ülimadala kalorsusega kiirdieedid püsivat tulemust, kuna toiduenergia järsk piiramine aeglustab ainevahetust ning tõhustab energiakasutust – organism läheb üle säästurežiimile. Selle tagajärjeks on, et dieedi lõppedes tavapärasele toitumisele naasmine põhjustab kehakaalu tõusu, mis sunnib peatselt uuele dieedile. Niisugust tsüklit on piltlikult nimetatud jojo-dieeditamiseks. Samuti võib väga range dieedi pidamine põhjustada organismile eluliselt vajalike toitainete puudujääki ning muid soovimatuid kõrvalnähte, mh depressiooni, kõrgenenud ärrituvust, kurnatust, töövõime langust.

Lisaks kiirdieetidele on meedias ja kirjanduses reklaamitud üksikute toiduainete (näiteks greip, ananass) väidetavatel kaalulangetavatel omadustel põhinevaid dieete. Tuntud on ka toitainete kombineerimisel põhinevad dieedid, teatud toitainegruppide tarbimist piiravad dieedid, veregrupil põhinevad dieedid, teatud regiooni või ajalooperioodi tüüpilise toidu dieedid ning arvukalt muid. Dietoloogide seas puudub nende suhtes üksmeelne heakskiit. Praegu valdava seisukoha järgi annab vähima terviseriskiga püsivaima tulemuse toitumisharjumuste järkjärguline mõõdukas püsiv muutmine väiksema toidukoguse ja/või energiasisalduse suunas koos regulaarse füüsilise aktiivsusega.

Et toitumisharjumuste püsiv muutmine on enamikule inimestele raske, on dieedipidajatele loodud mitmesuguseid ärilisi ja mittetulunduslikke tugigruppe.


Rein Helme

Rein Helme (21. veebruar 1954 – 31. detsember 2003) oli eesti sõjaajaloolane.

Ta lõpetas aastal 1972 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena.

Eriti hästi tundis ta Napoleoni ja tema ajastut, kuid uuris ka baltisaksa ajalugu, samuti faleristikat, Ameerika kodusõda ja muud.

Ta oli Korp! Sakala vilistlane.

Rein Helme on koostanud, toimetanud ja tõlkinud eeskätt ajalooraamatuid.

Ta oli VII Riigikogu liige ja riigikaitsekomisjoni esimees.

Aastal 1997 anti Helmele Eesti Kaitseväe kapteni auaste.


Korporatsioon Sakala

Korporatsioon Sakala (ametlikult korp! Sakala) on üliõpilaskorporatsioon, mis on asutatud 27. novembril (vkj 14. novembril) 1909 Tartus meessoost üliõpilastele.

Enne Teist maailmasõda tegutseti Tartus, Tallinnas ja Viljandis, kuid pärast Nõukogude okupatsiooni algust 1940. aasta suvel keelustati üliõpilasorganisatsioonid, sealhulgas korp! Sakala. Pärast sõda jätkati tegevust paguluses: koondised tekkisid Rootsis, Saksamaal, Inglismaal, Austraalias, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides. Sakala taasasutati Eestis 1989, tänapäeval tegutsetakse Tartus ja Tallinnas. Väliskoondistest on säilinud Rootsi, Austraalia ja Kanada koondis.


Artur Sirk

Artur Johannes Sirk VR II/3 (25. september 1900 Lehtse vald, Järvamaa – 2. august 1937 Echternach, Luksemburg) oli Eesti advokaat ja poliitik, Eesti Vabadussõjalaste Liidu aseesimees.


Hendrik Sepp

Hendrik Sepp (23. märts 1888 Pati vald, Pärnumaa – 5. september 1943 Läti) oli eesti ajaloolane, Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) liige.


Juhan Vasar

Juhan Vasar (17. märts 1905 Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 26. september 1972 New York) oli eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1921. aastal Põltsamaa Reaalgümnaasiumi. Ta õppis 1922–1927 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mag. phil. 1927, dr. phil. 1931. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige.

Ta töötas 1931. aastast Tartu Ülikooli üldajaloo dotsendina, aastast 1938 sai temast majandusteaduskonna majandusajaloo korraline professor, kellena töötas 1944. aastani.


Friedrich Puksoo

Friedrich Puksoo (aastani 1935 Friedrich Puksov; esineb ka nimekuju Puksow; 23. jaanuar (vkj 11. jaanuar) 1890 Sillaotsa talu, Naha, Meeksi vald – 18. oktoober 1969 Tallinn) oli Eesti raamatukogunduse rajaja.


Rasmus Kangro-Pool

Rasmus Theodor Kangro-Pool (20. detsember 1890 Kudina vald – 9. mai 1963 Tallinn) oli eesti kirjandus- ja teatrikriitik.

Kangro-Pool sündis Vahi mõisa sepa pojana Tartumaal. Omandas alg- ja keskhariduse Tartus.

1914. aastal tegi Georg Eduard Luiga talle ettepaneku hakata Päevalehe Tartu kaastööliseks. Kuigi tema kirjutisi oli varem avaldanud Sädemetes, Naiste Käsitöölehes ja mujalgi, võib seda lugeda tema ajakirjanikukarjääri alguseks. 1915 töötas Kangro-Pool Tartu Päevalehes, mille peatoimetajaks oli Eduard Laaman. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli, kus õppis 1919. aasta lõpuni. 1916 toimetas ta muu töö kõrval Üliõpilaste Lehte. 1917. aasta septembris kutsuti ta tööle Postimehe toimetusse. Rasmus Kangro-Pool kirjutas peamiselt kunsti probleemidest, kunstipoliitikast ja teatrist.

1920–1924 õppis Heidelbergi ja Hamburgi ülikoolides kunstiajalugu ja esteetikateooriat. Õpingute kõrvalt jätkas ta kirjutamist Päevalehes. 1924–1926 töötas Kangro-Pool haridusministeeriumis teaduse- ja kunstiosakonna juhataja abi kohusetäitjana. 1924. aastast 1934. aasta jaanuarini töötas Päevalehe teatri- ja kunstiarvustajana. 1935. aasta sügisel oli Rasmus Kangro-Pool lühikest aega Vaba Sõna peatoimetaja, kuni leht suleti. Pärast seda jätkas tööd vabakutselise ajakirjanikuna, kirjutades Postimehele, Päevalehele, Uudislehele, Varamule, Loomingule, Tänapäevale, Teatrile, Nädal Pildile jne. 1938. aasta suveks oli ta avaldanud umbes 5100 artiklit.Saksa okupatsiooni ajal alates 1941. aasta sügisest oli vangis, samuti Nõukogude okupatsiooni ajal 1950. aastast.

Mitmekümne aasta jooksul ilmus Kangro-Pooli sulest mitmelaadseid käsitlusi teatri-, kunsti- ja kirjandusajaloost. Erilist tähelepanu pühendas ta kahele eesti kunstnikule: Kristjan Rauale ja Eduard Wiiraltile. Mõlema kohta kirjutas ta monograafia.

Rasmus Kangro-Pool on avaldanud ka ilukirjandusteoseid. Tuntumad on "Balti saksluse wiimased wägimehed" (1918), "Kunst ja Moraal" (1921) ja "Eesti teater algaastail" (1946), trükitehnilistel põhjustel ilmus tegelikult 1948.

Tema "hilisemat allakäiku ja sidemeid kommunistlike elementidega" selgitas Kangro-Pooli hea sõber Henrik Visnapuu hiljem tulenevat tema isikliku elu traagikast, liigsest alkoholilembusest ja lõpuleviimata haridusteest.

Oli korporatsioon Sakala liige.


Turundus

Turundus (inglise keeles marketing) on tegevuste süsteem, mille eesmärk on viia kokku ostjate soovid ja vajadused ning müüja eesmärgid.

Turundust on eri allikates kirjeldatud kui erinevate tegevuste juhtimist, hõlmates (võimalike) tarbijate soovide ja vajaduste tuvastamist (või loomist) ning rahuldamist ettevõttele kasumlikul viisil. Turunduse tuum on mõista, et tarbijad kasutavad mingit toodet või teenust sellepärast, et neil on seda vaja (või nad arvavad, et on vaja), aga mitte lihtsalt soovist oma raha kulutada.

Tihti peetakse turunduseks ekslikult vaid reklaami või müügitegevust, sest need on turunduse enim avalikkusele nähtavad turunduskommunikatsioonitegevused. Turkom ehk turunduskommunikatsioon on vaid hästi näha olev jäämäe tipp, kuid suurim ja tähtsaim osa turunduses on eri uuringud (st. nii kvalitatiivsed kui ka kvantitatiivsed, nii ajalooliste andmete uurimine kui ka põhjalikud arvamusuuringud) ja pidev andmete analüüsimine. Seega suurem osa turundusest on numbrid ja kriitiline analüütiline mõtlemine.

Turunduse alus on turundatav toode või teenus ning kaks põhiaspekti on uute klientide värbamine ja olemasolevate klientidega suhete kinnistamine ja laiendamine.

Konkreetse turundusmeetmestiku olemuse määravad otsused, milliseid vahendeid ja kuidas kasutada. Turundusjuhi ülesanne on otsustada, millistele kliendirühmadele millist turundusmeetmestikku rakendada.

Sellel alal töötavaid inimesi nimetatakse näiteks turundusjuhtideks või turundusspetsialistideks.

Turundust võib jaotada mikro- ja makroturunduseks, kus esimene käsitleb nähtusi tarbijate, firmade ja majandusharude lõikes ja teine on terviklik õpetus turundussüsteemidest, nende mõjust ühiskonnale ning vastupidi.

Lisaks nimetatud jaotusele võib jagada turundust kommertsturunduseks ja kasumile mittesuunatud sotsiaalseks turunduseks (social marketing).


Friedrich Sauer

Friedrich Sauer (Prido Saue; 25. oktoober 1881 Suuremõisa vald – 27. oktoober 1927 Tallinn) oli Eesti haridustegelane.


Alfred Mõttus

Alfred Julius Mõttus (12. september 1886 Taheva vald – 4. oktoober 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti arst, tervishoiutegelane ja poliitik.


Karl Schlossmann

Karl Richard Benjamin Schlossmann (19. veebruar 1885 Puurmani vald – 17. detsember 1969 Stockholm) oli Eesti mikrobioloogia rajaja, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna dekaan ning 1938. aastal asutatud Eesti Teaduste Akadeemia president.


Hans Silbermann

Hans Silbermann VR I/2 (17. jaanuar 1886 Kalana, Pajusi vald – 2. juuni 1960 Tartu) oli eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarkolonel).

Hans Silbermann sündis kaheksalapselise pere viimase lapsena. Ta õppis Kalana külakoolis, Eesti Aleksandrikoolis Põltsamaal ja Treffneri gümnaasiumis Tartus. Aastal 1905 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1912. aastal. Pärast õpinguid töötas mõnda aega Viljandis arstina.

Aastal 1914 mobiliseeriti Hans Silbermann sõjaväkke, osales Esimeses maailmasõjas. Hiljem võttis arstina osa ka Vabadussõjast ja Teisest maailmasõjast.

Vabanenuna sõjaväeteenistusest asus Hans Silbermann tööle Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna sõjaväemeditsiinilise ettevalmistuse kateedri juhatajana. Aastast 1950 töötas ta Tartu Sanitaar-epidemioloogiajaamas osakonnajuhatajana.

Hans Silbermann oli Korporatsioon Sakala asutaja ja vilistlane.

Hans Silbermann on maetud Tartu Maarja koguduse Maarja kalmistule. Aastal 1992 avati tema haual tütar Agda-Thea Oksa eestvõttel Heinz Valgu kujundatud hauatähis.


Einar Sanden

Einar Sanden (sünninimega Fred Einar Ein aastani 1959; 8. september 1932 Tallinn – 18. aprill 2007 Cardiff, Wales) oli eesti meremees, proosakirjanik, luuletaja ja kirjastaja.

Oli Briti Konservatiivide Partei (1953), Eesti Põllumeeste Kogu (1997), Briti Kuningliku Kirjandusseltsi (1960), Välismaise Eesti Kirjanike Liidu (1970), PEN-klubi (aastast 1976 Inglise Keskuse ja aastast 1987 Eesti), Eesti Kirjanike Liidu (1995) ja Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi liige, Korp! Sakala vilistlane.


August Kirsimägi

August Kirsimägi (kodanikunimega Adalbert August Kirschenberg; 21. september 1905 Vahi, Tartumaa – 29. august 1933 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Ta lõpetas 1925. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis seejärel (surmani) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mida ei lõpetanud. 1925. aastal võitis ta karskussisulise tööga "Kõige parem võitlusviis alkoholi vastu Eestis" esimese auhinna, kuid enne auhinna kättesaamist oli ta karskusest loobunud. Korp! Sakala kaasvõitleja, rukiti.

Mängis eesti mängufilmis "Esimese öö õigus" (1925), kus tema ülesanne olevat olnud Tartu Kivisillalt vette hüpata.

August Kirsimäe sulest on ilmunud esimene ja seni ainus korporandiromaan eesti kirjanduses – "Puhastustuli", mis sai 1929. aastal Looduse romaanivõistlusel I preemia. Temalt ilmus ka armastusromaan "Preestri tütar" ja lühijutte.

1933. aastal lõpetas ta elu enesetapuga pärast seda, kui oli haavanud Bruno Madissoni ja tema abikaasat.


Oskar Rütli

Johan-Oskar Rütli (19. detsember 1871 Ibaste küla, Ahja vald – 24. juuli 1949 Haunstetteni laager, Augsburg) oli Tartus tegutsenud eesti advokaat, tööstur ja pankur.

Rütli õppis vallakoolis, Võnnu kihelkonnakoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu kroonugümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1897–1901 õigusteadust. Pärast ülikooli lõpetamist töötas lühikest aega Pihkva semstvos ja Riias. Asus aastal 1902 Tartusse, kus töötas vandeadvokaadina. Tegi mitmeid pikemaid reise Indiasse ning Sri Lankale. 1905 ja 1906 oli Eduerakonna abijuhataja.

Nooremas põlves Jaan Tõnissoni kaasmõtleja ja toetaja Eesti Üliõpilaste Seltsis, hiljem lakkas Jaan Tõnissoni majanduslikult toetamast. Aastal 1908 asutas koos Eesti Üliõpilaste Seltsist lahkunud liikmetega korporatsioon Sakala. Oli mitmete ühiskondlikult oluliste poliitiliste, kultuuriliste ja hariduslike projektide suurrahastaja. 19. veebruaril 1937 avas ta Rahvuskogu Esimese Koja esimese koosoleku.

Soome aukonsul Tartus, Soome-Eesti sõprussuhete arendaja. Rahvuskogu, I Riiginõukogu, Majaomanikkude Koja ja Kaubandus-Tööstuskoja liige, Vene riigiduuma liige. Korporatsioon Sakala auvilistlane ja asutaja. Tartu Rotary klubi üks asutajatest.

Andis aastatel 1911–1916 koos Karl Menningi ja Friedrich Kangroga välja alahete Meie Aastasada ning 1913–1916 Tartu Päevalehte. Kaastööd teinud ka Postimehele.Aastal 1944 lahkus ta Eestist Saksamaale. Tema põrm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.


Pernavia grupeering

Pernavia grupeering on 1908. aastal Eesti Üliõpilaste Seltsis tekkinud rühmitus, kes taotles üliõpilaskorporatsiooni moodustamist Eesti Üliõpilaste Seltsi raames.

Selle liikmed moodustasid aastal 1908 Tartus uue eesti üliõpilaskorporatsiooni – Sakala –, mille põhikiri kinnitati ametlikult 1909. Üks põhilisi initsiaatoreid oli Oskar Rütli.


The Washington Post

The Washington Post on ajaleht, mida antakse välja Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis.

Päevaleht hakkas ilmuma 1877. aastal. 1880. aastal sai sellest linna esimene ajaleht, mis ilmus seitsmel päeval nädalas.


HarperCollins

HarperCollins (ametlik nimi HarperCollins Publishers LLC) on kirjastus.

Selle peakorter asub USA-s New Yorgis. Kirjastus tegutseb ja sellel on harukontorid mitmetes riikides.

Kirjastuse nimekirjas on palju tuntud autorite teoseid.

Praeguse nime all tegutseb kirjastus alates 1989. aastast, pärast mitmeid liitmisi.


Warreni komisjon

Komisjoni kuulusid kõrged USA riigiametnikud nii FBI-st, CIA-st kui ka muudest asutustest.

FBI viis komisjoni korraldusel läbi 25 000 küsitlust ja salateenistus veel 1550. Komisjon ise võttis tunnistused 552 tunnistajalt, kellest 94 andis tunnistusi komisjoni ees.

Warreni komisjoni aruanne esitati president Lyndon B. Johnsonile 24. septembril 1964 ja tehti avalikkusele kättesaadavaks 27. septembril 1964.

Komisjoni aruanne teatas, et presidendi mõrvas Lee Harvey Oswald, kes tegutses üksi ja kelle ajendiks oli pettumus USA ja presidendi ebaõnnestunud Kuuba-poliitikas ja nõrkus kommunismile vastuseismisel.

Komisjoni tulemust peeti päris mitu aastat ainsaks tõeks. USA valitsuse seisukoht on siiani sama, mis komisjonil. Skeptikute arvates komisjon tegelikult varjas rohkem kui avalikustas ja tehniliselt ei olnud komisjoni lõppotsuses kirjeldatud sündmuste käik võimalik.


Lee Harvey Oswald

Lee Harvey Oswald (18. oktoober 1939 New Orleans – 24. november 1963 Dallas) oli Ameerika Ühendriikide endine merejalaväelane, keda süüdistati ametlikult president John F. Kennedy mõrvas.

1956. aasta oktoobrist 1959. aasta septembrini teenis ta Ameerika Ühendriikide Merejalaväes.

1959. aasta oktoobrist kuni 1962. juunini elas ta Nõukogude Liidus.

Jack Ruby tappis ta miljonite televaatajate silme all, kui Oswaldi hakati politseinikest ja muudest agentidest piiratuna Dallase politseimajast kohtumajja viima.


Luure Keskagentuur

Luure Keskagentuur (lühend LKA, inglise keeles Central Intelligence Agency, CIA [sii-ai-'ei]) on Ameerika Ühendriikide luureagentuur. LKA loodi 18. septembril 1947 valitsuse luureasutuste töö haldamiseks.

Agentuuri ametlikuks ülesandeks on välisriikide valitsuste, korporatsioonide ja isikute kohta teabe hankimine ja analüüsimine ning edastamine Ameerika Ühendriikide presidendile, Rahvuslikule Julgeolekunõukogule ja vastavatele USA riigiasutustele.

Luure Keskagentuuri tegelik roll on sellest märgatavalt laialdasem. Muuhulgas korraldab LKA välisriikides paramilitaarseid operatsioone, kaasa arvatud välisriikide valitsuste kukutamine. Teda on süüdistatud inimõiguste rikkumises, loata pealtkuulamises, propagandas ja isegi narkokaubanduses.

Erinevalt Föderaalsest Juurdlusbüroost, mis tegutseb põhiliselt siseriiklikult, on Luure keskagentuuri tegevus suunatud välismaale. Seetõttu erinevalt FJB-st ei ole LKA-l täidesaatvat võimu.

Luure Keskagentuuri eelkäija oli Strateegiliste Teenuste Amet (Office of Strategic Services), mis loodi 13. juunil 1942 ja saadeti laiali 20. septembril 1945. 22. jaanuaril 1946 asutas USA president Harry Truman Luure Keskrühma (Central Intelligence Group), mis järgmisel aastal reorganiseeriti Luure Keskagentuuriks.

Luure Keskagentuuri peakorter asub Virginias Washingtoni linna lähedal Langleys. Seda nimetatakse George Bushi luurekeskuseks, sest George H. W. Bush on ainus LKA peadirektor, kes on saanud USA presidendiks.

2013. aasta seisuga oli LKA-l 21 575 töötajat ja tema eelarve oli 15 miljardit dollarit.


Eesti Korporatsioonide Liit

Eesti Korporatsioonide Liit (lühend EKL!) on Eesti meeskorporatsioonide katusorganisatsioon.

Liidu asutasid 28. märtsil 1915 korporatsioonid Vironia, Fraternitas Estica, Sakala, Ugala ja Rotalia. Hiljem liitusid Fraternitas Liviensis, Leola, Revelia, Tehnola ja Fraternitas Tartuensis. Liikmesorganisatsioonid presideerivad roteeruvalt vanuse järjekorras.

Organid: kõigi konventide eestseisuste kogu ja seenioride konvent (jooksvate küsimuste lahendamiseks (S!C!)). Liidu kohus (L!K!) arutab ja karistab korrarikkumisi. EKL! ühendab 1930. aastast saadik ka korporatsioonide vilistlaskondi.

EKL!-i kuuluvate korporatsioonide liikmed on kohustatud andma üksteisele autasu ehk satisfaktsiooni. Sinatatakse kõigi teiste EKL!-i kuuluvate korporatsioonide liikmeid.


Sten Karling

Sten Ingvar Karling (13. jaanuar 1906 Barberton, Ohio, USA – 10. detsember 1987 Stockholm, Rootsi) oli rootsi kunstiteadlane ja kunstikriitik.

Aastatel 1933–1941 oli ta kunstiajaloo professor Tartu Ülikoolis. Aastal 1947 sai ta kunstiajaloo professoriks Stockholmi ülikoolis ja püsivaks sekretäriks Rootsi Kuninglikus Kaunite Kunstide Akadeemias.


Juhan Libe

Juhan Libe (26. aprill 1904 Põltsamaa – 16. oktoober 1947 Stensbæki põgenikelaager, Taani) oli eesti ajaloolane ja ajakirjanik.

Õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1921–1931 ja 1939–1940 (lõpetas cum laude). Korp! Sakala vilistlane.

Juhan Libe oli paljude ajaloo- ja kirjandusartiklite autor. Ta oli vabadussõjalaste liikumise häälekandja Võitlus toimetaja ja üks vabadussõjalaste põhiideolooge. Detsembrist 1935 kuni oktoobrini 1938 elas ta välismaal.

Asus 1940. aastal (kuna oli abiellunud baltisakslasega) ümberasujana Saksamaale. Teise maailmasõja ajal oli Haridusdirektooriumi rahvakasvatuse talituse juhataja ja töötas ajalehe Eesti Sõna toimetuses.

1944. aastal kolis uuesti Saksamaale. Andis Danzigis välja ajalehte Teateleht Eestlastele. Arreteeriti mõneks kuuks liitlaste poolt, pärast vabanemist siirdus ta Taani, kus ta 1947. aastal suri.


Per Wieselgren

Per Väino Wieselgren (4. august 1900 Jönköping – 11. veebruar 1989 Eslöv) oli rootsi keele- ja kirjandusteadlane, onomastika uurija.

Ta tegutses aastail 1930–1941 Tartu Ülikoolis rootsi keele professorina. Üks tema põhilisi uurimisvaldkondi oli rootsi sugemetega eesti onomastika uurimine. Antud teemal on ta koostanud kaks monograafiat.

Wieselgren lahkus pärast Teist maailmasõda kodumaale – Rootsi, kus koostas mitmeid keeleteaduslikke ja ajaloolisi teadustöid ja -artikleid. Ta on Korp! Sakala vilistlane.

Per Wiselgren oli ajalehe Teataja esimene vastutav väljaandja aastail 1944–1945 ja Välis-Eesti vastutav väljaandja (ansvarig utgivare). Eesti Teaduslik Selts Rootsis Lõuna-Rootsi Osakonna auliige (1972).


Hämäläis-Osakunta

Hämäläis-Osakunta on 1653. aastal asutatud üliõpilasühing Helsingis.

Ühingul on sõprusleping Tartu korp! Sakala ja korp! Filiae Patriaega. Hämäläis-Osakunta hakkas 1909. aastal esimesena Soomes tegutsevatest üliõpilasorganisatsioonidest läbi käima Tartu üliõpilaskorporatsiooniga Sakala. Ametlik koostööleping sõlmiti 1929. aastal, 1930. aastal sõlmiti leping ka korporatsiooniga Filiae Patriae.


Akadeemiline organisatsioon

Akadeemiliseks organisatsiooniks nimetatakse kindlate põhimõtete ja isesuguse reeglistikuga ühinguid, seltse, natsioone ja korporatsioone, mis koondavad üliõpilasi ja ülikooli lõpetanud vilistlasi.


Ksv!

Ksv! on lühend sõnast 'kaasvõitleja', mis tähistab ülikoolis õppivat akadeemilise organisatsiooni liiget. Mitmuses kasutatakse ksv!! või ksv! ksv!.


Karl V

Karl V (24. veebruar 1500 Gent, Flandria krahvkond, Habsburgide Madalmaad – 21. september 1558 San Jerónimo de Yuste klooster, Extremadura, Hispaania impeerium) oli Habsburgide soost Saksa-Rooma riigi valitseja 1519–1556, keiser alates 1530. aastast, Aragóni ja Kastiilia (hilisema Hispaania) kuningas (Carlos I nime all) 1516–1556 (Kastiilia kuningaks sai ta ametlikult alles pärast oma nõdrameelse ema Juana surma 1555, kuid tegelikult valitses alates 1516), Saksa kuningas 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuningas (Carlo IV), Burgundia hertsog (Charles II) (1506–1555) ja Austria ertshertsog, Austria valitseja aastatel 1519–1521.

Tema ajal jõudis Habsburgide dünastia oma võimsuse tippu. Et tema võimu alla kuulusid ka Hispaania asumaad Lõuna-Ameerikas, siis väideti Karl V impeeriumi kohta õigusega, et selle kohal ei looju päike kunagi. Teda peetakse ka valitsejaks, kes jõudis universaalmonarhia idee elluviimisele kõige lähemale. Oma elu jooksul sai ta tuntuks katoliikluse kindlameelse kaitsja, osava sõjamehe, diplomaadi ning (nagu ka tema paljud esivanemad) pidevas rahanappuses oleva valitsejana. Tema peamised rivaalid olid Prantsusmaa kuningas François I, Inglismaa kuningas Henry VIII ja Türgi sultan Suleiman Tore.

Karli isiklikuks deviisiks oli Plus ultra (veel kaugemale). Teda peetakse ka esimeseks monarhiks, kes võttis kasutusele tiitli Tema Majesteet või Tema keiserlik Majesteet. Tema isiksuse omaduste üle on palju vaieldud, kuid senini pole saavutatud konsensust selle osas, kas ta oli pigem maailmavalitsemist ihkav katoliiklik fanaatik, usutülidest lõhkikistud Euroopat lepitada püüdev vagamees, pragmaatiline kõike enda jaoks ära kasutada püüdev reaalpoliitik või hoopis keegi teine.


Auvilistlane

Auvilistlane on akadeemilise organisatsiooni vilistlane (vil!), kes on valitud erilise austuseavaldusena auvilistlaseks ehk auliikmeks.

Akadeemilise lühendina auvil! - lühend sõnast "auvilistlane" - au+vil!.


Fraternitas Viliensis

Fraternitas Viliensis oli Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) raames tegutsenud ühendus, kes soovis asutada ametlikult kinnitatud eesti üliõpilaskorporatsiooni.


Korporatsioon Aestia

Korporatsioon Aestia oli 1904. aastal rühma Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmete katse asutada üliõpilaskorporatsioon, mis jäi 1905. aasta revolutsiooni sündmuste tõttu kinnitamata.

1906. aastal taotleti korporatsiooni asutamist uue nimega Fraternitas Estica, 1907. aastal palvekiri rahuldati.


Korporatsioon Fraternitas Estica

Korporatsioon Fraternitas Estica (lühendatult korp! Fraternitas Estica, samuti C!F!E!) on 1907. aastal Eesti Üliõpilaste Seltsist lahkunud liikmete loodud esimene eesti üliõpilaskorporatsioon Tartus (Korporatsioon Vironia on asutatud varem, 1900. aastal, kuid Riias). Korp! Fraternitas Estica on eesti rahvusse kuuluvaist akadeemilistest isikutest koosnev meesorganisatsioon.


Kommerss

Kommerss (ladina sõnast commercium 'läbikäimine') on üliõpilaskorporatsioonides tähtsam üritus, mille jooksul toimub eriline nn vennastuspidu (Landesvater) või õestuspidu naiskorporatsioonides. Kommerss on üldiselt kinnine, vaid liikmeskonnale mõeldud üritus.


Andres Larka

Andres Larka VR I/1 (5. märts 1879 Pilistvere, Kabala vald, Viljandimaa – 8. jaanuar 1943 Malmõž, Kirovi oblast, Nõukogude Liit) oli Eesti sõjaväelane ja poliitik, Eesti Vabadussõjalaste Liidu esimees ja riigivanema kandidaat 1934. aastal.


Indrek Hargla

Indrek Hargla (pseudonüüm, kodanikunimega Indrek Sootak; sündinud 12. juulil 1970 Tallinnas) on eesti kirjanik ja stsenarist, Eesti tuntumaid ja viljakamaid ulme- ja kriminaalromaanikirjanikke. Ta on kasutanud ka pseudonüüme Andrei Golikov ja Marat Faizijev.

Indrek Hargla on kirjutanud jutte, lühiromaane ja romaane. Ta on koostanud kogumikke ja antoloogia "Õudne Eesti". Hargla kasutab oma kirjutistes sageli õuduskirjandusele omaseid elemente. Mitu tema teost kuulub alternatiivajaloo valdkonda. Samuti on mitu tema teost kriminaalromaani vormis või sellest tugevalt mõjutatud. Ulmehuviliste seas on tuntud ja hinnatud Hargla fantastiline jutusari eksortsist pan Grpowskist ning koomiliste kelmiromaanide sari alternatiivajaloolisest Eestist (eelkõige Tartust), mille peategelasteks on suli French ja manatark Süvahavva Koulu. Laiema publiku tähelepanu pälvis ta 2010. aastal ajalooliste kriminaalromaanide sarjaga keskajal Tallinnas elanud apteeker Melchior Wakenstedest. 2019. aastaks oli sarjas ilmunud seitse romaani, Melchiori-lood on jõudnud ka teatrisse ning nende ainetel kavandatakse filmi. 2012. aastal näidati televisioonis tema stsenaariumide järgi valminud telesarju "Alpimaja" ja "Süvahavva"; neist esimene kirjeldas dopinguskandaali kulgu Eesti suusatamises (ajakirjanduse hinnangul peegeldas sari mõningal määral Andrus Veerpalu dopinguskandaali), teise tegevus toimus Lõuna-Eestis ja oli esitatud etnoõuduse võtmes.

Hargla teoseid on korduvalt kiidetud nii autori tehnilise meisterlikkuse kui ka laia žanrilise haarde poolest. Nii tunnustas näiteks 2018. aastal ilmunud jutukogu "Kolmevaimukivi" arvustuses kriitik Piret Põldver Harglat kogumiku sisulise ja vormilise vaheldusrikkuse, autori muljetavaldavate teadmiste ja laia silmaringi poolest (pidades alusetuks Silver Sära kriitilist hinnangut "pseudosügavusele"). Põldveri sõnul on Hargla tekstidele iseloomulikud žanripuhtus ja terviklikkus, loogiline kompositsioon ja žanrireeglite järgimine. Samas leidis kriitik nõrkusi tegelaste psühholoogias, mis muudab nendega samastumise raskeks, tuues esile, et isegi minevikku ja alternatiivreaalsust kirjeldavates tekstides "peitub omajagu romantismi ja liiga jäika kristlikku eetikat".

Hargla teoseid on tõlgitud saksa, ungari, läti, soome ja prantsuse keelde. Aastatel 2012–2015 kuulus ta Eesti Kirjanike Liitu, kust ta omal soovil välja astus.

Kirjandusliku tegevuse kõrvalt on Indrek Hargla võtnud ajakirjanduses sõna ühiskondlikel teemadel, esinedes tihti rahvuslike seisukohtadega. 2014. aasta Ukraina kriisi ajal teatas ta, et ei osta poest isegi Eesti tooteid, millel on venekeelsed kirjad.

Hargla lõpetas 1993 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja töötas kuni 2012. aasta aprillini Eesti Välisministeeriumis, viimasel ajal konsulaarosakonna vanemjuristina. Pärast "Alpimaja" stsenaariumi kirjutamist otsustas ta sellelt töökohalt lahkuda ja pühenduda ainult kirjutamisele.


Aragóni kuningate loend

See on Aragóni valitsejate loend.

Aragón on tänapäeval regioon Kirde-Hispaanias. Aragóni kuningriik hõlmas tänapäeva autonoomse piirkonna Aragóni. Aragóni kuningad Barcelona dünastiast valitsesid ka Kataloonia vürstiriiki, Valencia kuningriiki, Mallorca kuningriiki, Sitsiilia kuningriiki, Sardiinia ja Korsika kuningriiki ja alasid Lõuna-Prantsusmaal, kaasa arvatud Montpellier linn. Seda riiki nimetati Aragóni impeeriumiks, vastandina Aragóni kuningriigile (s.o. Aragóni pärusvaldustele).


Kastiilia kuningate loend

Kastiilia kuningate loend on loetelu Kastiilia kuningriigi valitsejatest.

1312–1350 Alfonso XI (1311–1350) 1350–1366 ja 1367–1369 Pedro I Julm (1334–1369) 1366–1367 ja 1369–1379 Enrique II (1334–1379) 1379–1390 Juan I (1358–1390) 1390–1406 Enrique III (1379–1406) 1406–1454 Juan II (1405–1454) 1454–1474 Enrique IV (u. 1420–1474) 1474–1504 Isabel I (1451–1504) 1504–1506 Felipe I (1478–1506) 1506–1555 Juana Nõdrameelne (1479–1555), reaalselt valitsesid ta isa Fernando II ja regendid 1516–1556, ametlikult 1555–1556 (1516–1555 kaaskuningana) Carlos I (1500–1558), ka Aragóni kuningas, temast alates olid Kastiilia monarhid ka kogu Hispaania kuningad.


LKA

LKA on looduskaitseala lühend. LKA on Sri Lanka kolmetäheline ISO 3166 maakood. LKA on Ameerika Ühendriikide luureorganisatsiooni CIA (Central Intelligence Agency) eestikeelse tõlke (Luure Keskagentuur) lühend.


Eksklaav

Eksklaav on territoorium, mis kuulub poliitilisele üksusele, kuid millel ei ole sellega maaühendust (saari ei loeta eksklaavideks), ja mida ümbritsevad teised poliitilised üksused.


Linux (tuum)

Linux on vabavaraline Unixi-laadne operatsioonisüsteemi tuum, mille arendust alustas Linus Torvalds aastal 1991, ja mida on edasi arendanud ülemaailmne programmeerijate kogukond. Linux kuulub GNU General Public License'i alla ja seega on selle lähtekood vabalt saadaval.

Seda tuuma tuntakse põhiliselt Linuxi operatsioonisüsteemi keskse osana. Tarkvaradistributsioone, milles on see tuum kasutusel, nimetatakse Linuxi distributsioonideks.

Algselt kirjutati see Intel 80386 protsessorile, kuid nüüdseks on see porditud paljudele arvutiplatvormidele.

Linux on kirjutatud peaaegu täielikult C-keeles (kasutatud on ka mõningaid GNU C laiendusi), välja arvatud mõned osad assemblerkeeles (GNU as AT&T süntaksis).

Linuxil on terviktuum (monoliit), mis tähendab, et näiteks seadmete juhtprogramme käitatakse tuuma mäluväljas.

Linuxi tuuma saab laadida arvuti mällu osade kaupa, neid osi nimetatakse laaditavateks tuumamooduliteks.

Linux toetab samaaegset mitme protsessori kasutamist.

Linux on tervikuna avaldatud GNU Üldise Avaliku Litsentsi versiooni 2.0 all, kuid sisaldab teisigi sobiva litsentsi all avaldatud faile.

Enamik veebisaite ja kõik 500 maailma kiireimat superarvutit kasutavad mingit sorti Linuxi operatsioonisüsteemi.


Riiklik Luureamet

Riiklik Luureamet (inglise keeles National Reconnaissance Office; NRO) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumile alluv riigiamet, mille ülesanne on luuresatelliitide ehitamine ja käitamine USA föderaalvalitsuse jaoks.

NRO kuulub Ameerika Ühendriikide luurekogukonda ning seda peetakse koos Luure Keskagentuuri (CIA), Riiklik Julgeolekuagentuuri (NSA), Kaitseluureagentuuri (DIA) ja Riikliku Ruumiandmete ja Luure Agentuuri (NGA) ühest viiest põhilisest Ameerika Ühendriikide luureagentuurist. Ameti peakorter asub Virginia osariigis Chantillys.

NROl on satelliitide võrgustik, mis võimaldab koguda luureandmeid üle maailma. Põhiline osa kogutud andmeist saadetakse USA Kaitseministeeriumisse dešifreerimiseks. Vastavalt USA seadustele kasutavad NROst saadud infot peaaegu kõik seaduslikkust ja korda valvavad asutused.

Asutust nimetatakse mõnikord naljatlevalt "No Restrictions on Orbit" ('orbiidil piiranguteta').

NRO direktor on alates 2019. aastast Christopher Scolese.


Riiklik Julgeolekuagentuur

Agentuuril on koos Riikliku Luureametiga (NRO) suurim infotehnoloogiline luure- ja satelliidivõrgustik maailmas.

Tulenevalt oma ülesannetest tegeleb NSA krüptograafia ja krüptoanalüüsi uuringutega.

NSA peakorter asub Fort Meade'is Marylandi osariigis, umbes 16 km Washingtonist kirdes.

Agentuur loodi 1952. aastal. Pikka aega ei tunnistanud USA valitsus selle agentuuri olemasolu üldse. Seetõttu kutsuvad naljahambad seda asutust "No Such Agency" ehk siis "Sellist asutust ei ole olemas".

2013. aastal puhkes rahvusvaheline luureskandaal, kui Edward Snowdeni lekitatud saladokumentidest selgus, et NSA oli jälgimisprogrammi PRISM raames jälginud sõbralike riikide juhtide telefonivestlusi ja e-kirjavahetust.

Bondi-filmis "Surra veel üks päev" mängis Halle Berry Bondi tüdrukut, kes töötab NSA heaks.


Ameerika Ühendriikide ministeeriumide loend

Ministeeriumid on valitsusasutused, mille juhid kuuluvad valitsuskabineti koosseisu.


Ameerika Ühendriikide valitsusagentuurid

Agentuur (inglise keeles Agency) on Ameerika Ühendriikide valitsusastmestikus eraldiseisev asutus. Rühma kuuluvatel asutustel on üldiselt ministeeriumitega sarnane administratiivne ülesehitus ja struktuur, kuid erinevalt ministrist ei kuulu agentuuri juht valitsuskabinetti, vaid allub kas otse presidendile või on mõne ministeeriumi koosseisus.


Kaitseluureagentuur

Kaitseluureagentuur (Defense Intelligence Agency; DIA) on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi koosseisu kuuluv sõjaväeluure agentuur, mille ülesanne on kaitsealase teabe kogumine.

DIA allub staabiülemate ühiskomitee kaudu kaitseministrile. Agentuuri ülesanded on sõjaliste luureandmete pidev kogumine, töötlemine, hindamine, analüüsimine, seostamine ja levitamine. Muude eesmärkide hulka kuuluvad raskesti ligipääsevate teabeallikate tõhusam kindlaksmääramine, kaitseministeeriumi luuretegevuse tõhusam haldamine ning liiasuse kõrvaldamine organisatsioonis ja selle tegevuses.

DIA juht on kindralleitnant Jeffrey A. Kruse.


Riiklik Georuumiluure Agentuur

Riiklik Georuumiluure Agentuur, tõlgitud ka kui Riiklik Ruumiandmete ja Luure Agentuur, (ingl. National Geospatial-Intelligence Agency; NGA) on Ameerika Ühendriikide agentuur, mille ülesanne on kõiki saadaolevaid visuaalse luure vahendeid kasutades luua ja hoida ajakohasena kolmemõõtmeline interaktiivne maakera kaart, mida kasutatakse kõikide USA luure- ja uurimisagentuuride töö tõhustamiseks.


Federal Emergency Management Agency

Federal Emergency Management Agency (FEMA, eesti keeles on kasutatud tõlkevasteid Föderaalne Kriisihaldamise Agentuur, Föderaalne Eriolukordade Agentuur, Eriolukordade Föderaalbüroo) on Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi alluvuses tegutsev ametkond, mille ülesandeks on töötada välja tegevuskavad katastroofide puhul toimimiseks ja tagada eriolukordades abi jõudmine elanikkonnani. FEMA vastutusalasse kuulub reageerimine nendele loodusõnnetustele, tulekahjudele, õnnetustele kemikaalidega ja terroriaktidele, mis on kuulutatud presidendi poolt riikliku tähtsusega katastroofiks.


Alkoholi, Tubaka, Tulirelvade ja Lõhkeainete Amet

Alkoholi, Tubaka, Tulirelvade ja Lõhkeainete Amet (inglise keeles Bureau of Alcohol, Tobacco, Firearms and Explosives; lühend BATF või ATF) on Ameerika Ühendriikide Justiitsministeeriumi alluvusse kuuluv agentuur, mille ülesandeks on USA valitsuse kontrolli teostamine alkoholi, tubaka, lõhkeainete ja tulirelvade kasutamise ja müügi üle.

2003. aastast tegeleb maksude küsimusega rahandusministeeriumi alluvuses tegutsev Alcohol and Tobacco Tax and Trade Bureau (TTB).

Lühendi BATF asemel kasutatakse aeg-ajalt vananenud lühendit ATF. ATF agentidel on politsei õigused ja kohustused.


Polybios

Polybios (kreeka keeles Πολύβιος, Polýbios; umbes 201 eKr Megalopolis Peloponnesosel – umbes 120 eKr) oli Vana-Kreeka ajaloolane ja kirjanik. Ta oli pärit aristokraatlikust suguvõsast, oli juhtivaid tegelasi Ahhaia Liidus ning juhtis võitlust Rooma vastu. Ta vangistati roomlaste poolt 166. aastal eKr ning toodi Rooma, kus ta saatis mööda 16 aastat. Seal sõbrunes ta Scipio Nooremaga. Ta oli Kartaago hävitamise tunnistaja 3. Puunia sõjas ning viibis ka Korinthose hävitamise juures.

Oma peateoses "Maailma ajalugu" (säilinud osaliselt) kujutas ta Rooma muutumist maailmariigiks. Ta arvas, et ühiskonna ajalugu kulgeb ringskeemis, kus vahelduvad monarhistliku, aristokraatliku ja demokraatliku korraga riigid. Ta pidas kõikidest riigivormidest õigeimaks Rooma riigikorda, sest selles olevat tasakaalustatud monarhistlikud (konsulid), aristokraatlikud (senat) ja demokraatlikud (rahvakoosolek) elemendid.


Vikipeedia:Oluliste artiklite loend

Oluliste artiklite loend on tõlge leheküljest List of articles every Wikipedia should have ('loend artiklitest, mis peaks igas Vikipeedia keeleversioonis olemas olema') meta-vikis (viimati sünkroonitud 18.03.2021).

Siin on loetletud 1000 artiklit, mida on arvatud kõige olulisemaks ning mis peaksid kõigis Vikipeediates esindatud olema. Siiski ei tasu seda nimekirja võtta kui loendit kõige tähtsamatest artiklitest, vaid ainult kui subjektiivset arvamust. Eri valdkondade esindatus ei rõhuta nende tähtsust või tähtsuse puudumist.

Soovitused teemade lisamise asjus tehke inglise keeles tolle lehekülje arutelulehele ja märkused vigade kohta kirjutage eesti keeles siinse lehekülje arutelulehele.

Kui mõni link on sinine, siis ei tähenda see tingimata, et vastav artikkel olemas on; kontrolli, kas link viitab õige sisuga artiklile. Samuti võib mõni artikkel esineda teistsugusel nimekujul, kui siin esitatud. Artiklid, mis on juba üsna pikad, on märgitud rasvaselt.


Hadrianus VI

Hadrianus VI (Adriaan Florenszoon Boeyens, hollandi Vikipeedias Adriaan Floriszoon Boeyens, ajalookäsitlustes tuntud ka Utrechti Adriaani nime all; teised nimekujud Adriaan Florisz Boeyens, Adriaan Florisz d'Edel (Dedel) või Adrian Florensz Dedal; 2. märts 1459 – 14. september 1523), oli paavst aastatel 1522–1523. Ta oli 218. paavst. Enne paavstiks saamist oli ta hilisema Saksa-Rooma keisri Karl V õpetaja. Ta on jäänud ainsaks Madalmaadest pärit olevaks paavstiks.

Adriaan Florenszoon Boeyens sündis 2. märtsil 1459 Utrechtis Florentius Dedeli (Florensz Boeyenszoon Dedeli) ja tolle naise Geertruidi pojana. Tema isa töötas puusepana laevaehituses.

Boeyens sai esimesed haridusalased algteadmised oma emalt, õppis seejärel Zwolles ühe vaimuliku vennaskonna (Broeders des gemeenen levens) juures ja astus 1476 Leuveni ülikooli, kus ta õppis filosoofiat, teoloogiat ja õigusteadust. 30. juunil 1490 ordineeriti Boeyens preestriks. 1. augustil 1490 omandas ta litsentsiaadi ja 8. juunil 1491 doktorikraadi teoloogias. Hiljem sai temast professor, rektor ja Leuveni ülikooli kantsler. Boeyens pidas loenguid Petrus Lombarduse sententsidest, tema kaks olulisemat teadustööd olid kommentaarid Petrus Lombarduse sententsidele ja Quaestiones quodlibeticae. 1507 (mitte 1506) määras Saksa-Rooma keiser Maximilian I ta oma pojapoja Karli tuutoriks.

Boeyens oli esimene hollandlane, kuigi mitte esimene madalmaalane, kes pühitseti kardinaliks.


Utopistlik sotsialism

Utopistlik sotsialism on koondnimetus varastele sotsialistlikele õpetustele. Termini utopistlik sotsialism võttis kasutusele Karl Marx, seda on kasutanud ka temale järgnenud sotsialistlikud mõtlejad.

Varajased sotsialistlikud või sotsialismile lähedased mõtlejad püüdsid luua ühiskonna ümberkujundamise plaani, mis oleks põhinenud egalitaarsusel, kõigi inimeste kohustuslikul tööl, varaühisusel ning hüvede võrdsel jaotamisel.

Utopistliku sotsialismi elemente sisaldus juba antiikfilosoofide töödes. Keskajal väljendus utoopilise sotsialismi võrdsustavaid ideid mitmetes ketserlikes religioossetes õpetustes, hiljem usureformaatorite (Jan Hus, Thomas Müntzer) teostes.

Termini utoopia võttis sellise ühiskonna tähistamiseks esimesena kasutusele Thomas More, nimetades oma teoses "Utopia" (1515/16) nii kujuteldavat saart, millel on loodud ideaalne sotsialistlik ühiskond. Utopistlikku sotsialistlikku ühiskonda kirjeldas oma teoses "Päikeseriik" (1623) ka Tommaso Campanella. Valgustusajastul viljelesid õpetust utoopilisest sotsialismist mitmed prantsuse filosoofid (de Mably, Melet, Morelly).

Oma kõrgeima taseme saavutasid utopistlikud sotsialistlikud teooriad 19. sajandi filosoofide Saint-Simoni, Charles Fourier' ja Robert Oweni töödes. Utopistlik sotsialism on oluline mitmete kaasaegsete sotsialistlike mõttevoolude tekkimisel.


Toomas Liiv

Toomas Liiv (30. detsember 1946 Tallinn – 20. detsember 2009 Tallinn) oli eesti luuletaja ja kirjanduskriitik.


Aabrahami Jumal

Aabrahami Jumal (ka Jaakobi Jumal ning Iisaki Jumal; jidiši גאָט פֿון אַבֿרהם) on üks Vanas Testamendis esinevaid Jumala määratlusi, mis viitab juutide esivanematele (Aabrahamile, Jaakobile ja Iisakile).

Seda väljendit omistatakse Vanas Testamendis ka otseselt Jumalale.

Selle nimega identifitseeritakse judaismi ja kristluse Jumal erinevalt muudest jumalatest.

Blaise Pascal vastandas Aabrahami, Jaakobi ja Iisaki Jumala filosoofide Jumalale.


Pilistvere

Pilistvere on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

Külas on 13. sajandi II poolel ehitatud Pilistvere Andrease kirik.


Charles de Gaulle

Charles André Joseph Marie de Gaulle [šarl andr'e žoz'ef mar'i dö gol] (, 22. november 1890 Prantsusmaa, Lille – 9. november 1970) oli Prantsuse sõjaväelane ja poliitik. Teise maailmasõja ajal oli ta prantsuse natsivastase vastupanuliikumise liider ning juhtis 1944–1946 Prantsusmaa Vabariigi ajutist valitsust, mille ülesandeks oli demokraatia taastamine Prantsusmaal. 1958 naasis ta pensionilt, pani aluse Prantsusmaa Viiendale Vabariigile ning valiti selle presidendiks.


Rooside sõda

Rooside sõda (1455–1487) oli sõdade seeria Plantagenetide dünastiasse kuuluva Lancasteri ja Yorki suguvõsa vahel Inglise trooni üle. Mõlemad suguvõsad olid kuninga Edward III (1312–1377) järeltulijad. Kokkupõrget hakati nimetama Rooside sõjaks, kuna Lancasteri suguvõsa embleemil oli kujutatud punast roosi, Yorki omal aga valget.

1485. aastal pääses Inglismaa troonile Henry VII (Tudorite dünastiast), millega sõda põhimõtteliselt ka lõppes, viimane lahing peeti 1487.


Suur kirikulõhe

Suur kirikulõhe ehk Suur skisma oli kiriku lõhenemine kreekakatoliku ja roomakatoliku kirikuks 1054. aastal, kui Rooma paavst ja Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh teineteist vastastikku kirikuvande alla panid.

Omavahel olid nad võrdsed ning pidasid tähtsate otsuste tegemiseks üheskoos kirikukogudel nõu. Kellelgi polnud absoluutset võimu teiste üle. Et Kristus oli määranud enda järeltulijaks Peetruse, kes sai pärimuse järgi esimeseks Rooma paavstiks, siis pidas Rooma patriarh end teistest tähtsamaks.

9. sajandil hakkasid idakirik (kreekakatoliku kirik) ja läänekirik (roomakatoliku kirik) üksteisest eralduma, kui Rooma patriarhid hakkasid teistelt patriarhidelt allumist nõudma ja ei soovinud tunnistada Bütsantsi keisri ülemvõimu, kuna Euroopas oli 10. sajandist ilmaliku võimu keskmeks kujunenud Saksa-Rooma keiser, kes hoidis enda kontrolli all suurt osa Euroopast. Et õigeusu kirik ei soovinud alluda ega muuta usutunnistust (kokkuvõtlikku uskumuste loetelu, mida iga usklik peab antud religioonis uskuma), nagu soovis paavst, viis see 1054. aastal kirikulõheni. Nii õigeusu kirik kui ka katoliku kirik on Suure kirikulõhe järel pidanud end ainuõigeks kirikuks. Enne suurt kirikulõhet 1054. aastal taunis Bütsantsi keisri kontrolli all Konstantinoopolis asunud Konstantinoopoli patriarh Michael I Keroulários (Michael Cerularius) Rooma paavsti Leo IX tegutsemist Konstantinoopoli patriarhi jurisidiktsiooni alla kuuluvatel aladel, kuna Leo IX pidas 1050. aastal Sipontos sinodi ja määras vaimulik Humbert'i Sitsiilia piiskopiks.

Patriarhi korraldusel asuti Konstantinoopolis sulgema ladina riituse kirikuid ja taga kiusama ladina kiriku kommete järgijaid. Paavst saatis septembris 1053 patriarhile kirja, milles taunis ladina kiriku vastast tegevust ja õigustas ladina riituse kombeid.

Diplomaatiliste kõneluste läbikukkumisel saatis Beneventos viikingite käes pantvangis viibinud paavst jaanuaris 1054 Konstantinoopolisse Humberti juhtimisel delegatsiooni, kuhu kuulusid ka Friedrich Lotringist (Frédéric Lotringist) ja Amalfi piiskop Pietro. Legaatidel oli kaasas dokument, kus oli esimest korda juttu Constantinuse kingitusest. Legaadid saabusid Konstantinoopolisse aprillis 1054. Kui Bütsantsi keiser Konstantinos IX võttis legaadid pidulikult vastu, siis patriarh keeldus nendega kohtumast. Läbirääkimiste edutul lõppemisel asetas Humbert 16. juulil 1054 Hagia Sophia altarile bulla, milles ekskommunitseeriti patriarh ja tema järgijad. Rooma delegatsioon asus 18. juulil Monte Cassino kloostri jaoks keisrilt saadud kingitustega tagasiteele, patriarh vastas 24. juulil aga paavsti ekskommunitseerimisega.

Alates 1960. aastatest on kirikud hakanud üksteisele lähenema. Kirikuvanded on tühistatud. Ametlikult on taastatud armulauaosadus.


Suur skisma

Suur läänekiriku skisma oli aastatel 1378–1409 toimunud katoliikluse lõhenemine kaheks ja lõpuks kolmeks kirikuks, millel kõigil oli oma paavst.

15. sajandi alguses oli Euroopa lõhenenud Rooma ja Avignoni paavsti toetajateks, kellest kumbki end õigeks kirikupeaks pidas. Olukorra lahendamiseks kutsuti kokku kirikukogu, mis komplitseeris olukorda aga veelgi, valides veel kolmandagi paavsti.

Lõpuks kuulutati need Konstanzi kirikukogul kõik vastupaavstideks ning ametisse valiti Martinus V, misjärel kolm ülejäänud paavsti olid sunnitud oma ameti maha panema.


Granitoid

Granitoid on põhiliselt kvartsist ja päevakivist koosnev faneriitse struktuuriga tardkivim.

Granitoid ei ole rangelt võttes mitte korrektne kivimi määratlus, vaid pigem esialgne makroskoopilisel vaatlusel põhinev hinnang. Granitoidseteks nimetatakse kivimeid, kus domineerivad kvarts ja päevakivi. Lühidalt öelduna on granitoid graniidisarnane kivim. Granitoidiks võivad olla graniit, süenograniit, montsograniit, leelispäevakivi-graniit, granodioriit ja tonaliit.

Vastavalt päritolule jagatakse granitoidid nelja rühma: A-tüüpi granitoidid – kaaliumirikkad graniidid ja süeniidid, peamiselt anorogeense tekkega. Tekkinud ülessulanud mandrilise maakoore alaosast. I-tüüpi granitoidid – mitmesuguse koostisega tonaliidist graniidini. Tekkinud fraktsioneeruva kristallisatsiooni teel ülessulanud keskmise koostisega tard- ning moondekivimeist. Seotud subduktsiooni- või orogeensete vöönditega. M-tüüpi granitoidid – plagiograniit, tekkinud aluselistest tardkivimitest ülessulanud magma fraktsioneeruva kristallisatsiooni teel. Seotud subduktsioonivööndeiga. Ülessulanud aluselised kivimid moodustasid kunagise ookeanilise maakoore. S-tüüpi granitoidid – leukokraatsed granitoidid, mis on tekkinud moondunud setete ülessulamisel tekkinud magmast. Seotud peamiselt orogeensete vöönditega.


Kommertsgraniit

Kommertsgraniit on kristalne dekoratiivkivi.

Terminit "kommertsgraniit" üldiselt ei kasutata, selle asemel öeldakse lihtsalt "graniit". See nimetus tuleb ilmselt sellest, et graniit on üks tuntumaid kristalseid kivimeid. Et kivimite tundmine on valdavalt väga halb, on nii hakatud nimetama kõiki kivimeid, mis pisutki graniidiga sarnanevad, ehkki geoloogiliselt on näiteks amfiboliidi või gabro nimetamine graniidiks täiesti vale. Kristalseist kivimeist pääseb graniidiks nimetamisest enamasti vaid marmor, mis on samuti veidi laiemalt tuntud.


Tuul

Tuul on looduslikel põhjustel Maa pinna suhtes horisontaalselt liikuv õhk.

Maal peetakse tuuleks atmosfääri õhurõhu ebaühtlasest jaotusest tekkinud õhu liikumist. Spetsiifilisema meteoroloogilise tähenduse kohaselt on tuul õhk, mis liigub baarilise gradientjõu olemasolul paralleelselt Maa pinnaga. Kosmoses esinev nii öelda päikesetuul ja planeetide vaheline tuul ei ole siin meteoroloogilises mõistes käsitletavad. Tuult klassifitseeritakse selle kiiruse, põhjustajate, asukoha ja ilmingute põhjal. Kõige tugevamad tuuled meie päikesesüsteemis esinevad Neptuunil ja Saturnil.

Meteoroloogias kasutatakse tuule iseloomustamiseks selle tugevust ja suunda kust tuul puhub. Lühiajalisi tuule kiiruse tõusmisi nimetatakse puhanguteks ning pikemalt (umbes üks minut) kestvaid tuule kiiruse tõusmisi nimetatakse pagideks. Sõltuvalt tuule tugevusest hinnatakse tuult: nõrk, keskmine, kõva tuul ja torm. Kaks kõige põhilisemat tegurit, mis põhjustavad atmosfääri tsirkulatsiooni on õhumasside erinev soojenemise kiirus Maa ekvaatoril ja poolustel ning planeedi pöörlemine (Coriolisi efekt).

Tuul on inimtegevuses erilisel kohal. Tuul on loonud transpordiviise ning rikastanud energia saamise võimalusi. Tuule abil seilavad purjelaevad üle Maa veteväljade. Samuti kasutatakse õhupallide juhtimiseks ära horisontaalset õhu liikumist. Tugevad tuuled aga võivad tekitada looduses suuri kahjustusi ning hävitada inimese materiaalset vara.

Tuuled võivad kujundada maastiku erinevaid pinnavorme. Tuul tekitab pinnase erosiooni. Tuule erosiooniga moodustavad edasikantavad pinnaseosakesed uusi maastike ning viljakaid pindu, näiteks lösse. Tuul võib kõrbetes liigutada tohutuid koguseid liiva ühest paigast teise. Tuule positiivseks omaduseks looduses on tuullevi, mis võimaldab taimedel paljuneda ja levida. Teisalt võib tuul teha palju kahju metsatulekahju korral. Samuti on tuulel madalate õhutemperatuuride juures negatiivne mõju karjapidamisele ning metsloomadele. Tuul mõjutab ka metsloomade jahtimisviise.


Murenemine

Murenemine on protsesside kogum, mille tagajärjel maakoore pealmist osa moodustavad kivimid lagunevad.

Murenemise all peetakse silmas nii keemilist murenemist ehk porsumist kui ka füüsikalist murenemist ehk rabenemist. Mõnikord eristatakse ka bioloogilist murenemist; et elutegevuse tagajärjel toimuvat murenemist saab edukalt jaotada rabenemise ja porsumise vahel, pole selline kolmikjaotus enamasti põhjendatud. Porsumine ja rabenemine ei ole selgelt eraldatavad, vaid need protsessid on enamasti omavahel tihedalt põimunud.

Murenemine ei hõlma murenenud materjali liikumist, vaid ainult selle murenemist kohapeal.

Füüsikalist murenemist tekitavad näiteks tuuleihe, mille korral tuule poolt kantud liivaterad kivimeid kulutavad, ja kaljuprakku voolanud vesi, mis külmudes paisub ja sellega kaljut lõhub.

Keemiline murenemine toimub valdavalt mitmesuguseid ioone ja lahustunud ühendeid sisaldava põhjavee, aga ka näiteks vihmavee abil. Karstumine on tüüpiline keemilise murenemise näide, mille puhul veega reageerinud süsinikdioksiid on moodustanud süsihappe, mis omakorda reageerib lubjakivis sisalduva kaltsiumkarbonaadiga.

Füüsikaliselt murenenud materjal (näiteks liivaterad) kanduvad voolava veega, tuulega jms murenemispaigast eemale ja settivad kuskil mujal setetena. Setetest saab aja jooksul settekivim, mis omakorda võib moondudes muutuda moondekivimiks ja üles sulades saada magmaks, mis lõpuks kristalliseerub tardkivimina. Seega on murenemine üks osa kivimite ringest. Kivimite paljandumisel maapinnal hakkab murenemistsükkel jälle otsast peale.

Mureneda saavad ükskõik mis tüüpi kivimid, kuid algselt on nad kõik olnud tardkivimid. Üks levinumaid tardkivimeid on graniit, mis koosneb põhiliselt kvartsist ja päevakivist ning mitmesugustest muudest silikaatsetest mineraalidest. Kvarts ei allu hästi keemilisele murenemisele ja seetõttu jääb ta alles pudeda sette – liivana, mis üksnes ümardub. Ülejäänud mineraalid, peamiselt päevakivid, murenevad aga mitmesugusteks savimineraalideks (illiit, smektiit, kaoliniit jne), mis murenemispaigast eemale liikudes ja hiljem kuhjudes moodustavad sette nimega savi. See seletabki, miks on liiv ja savi planeedil Maa nii levinud setted.


Maryland

Maryland [ˈmɛrɨlənd] on Ameerika Ühendriikide osariik 1788. aastast alates. Põhjas piirneb Pennsylvania ja lõunas Virginia osariigiga, läänes Lääne-Virginia osariigi ja Washingtoni linnaga ning idas Delaware'i osariigiga.

Osariigi pealinn on Annapolis. Suurim linn on Baltimore, mis tuntud oma suure sadama ja pesapallimeeskonna poolest.

Marylandi osariigi majandus toetub Baltimore'i kaubandusele ja USA pealinna Washingtoni infrastruktuurile, sest ligi kolmandik, põhiliselt vaesem Columbia ringkonna töötajaskond, elab just Marylandis.

USA postiteenistuse lühend MD.


Columbia ringkond

Columbia ringkond (lühend DC – District Of Columbia) on USA 1. järgu haldusüksus. See ei kuulu ühegi osariigi koosseisu, vaid on eraldiseisev föderaalringkond, mis allub otse USA Kongressile.

Tänapäeval hõlmab Washingtoni linn terve ringkonna territooriumi ja selle tõttu samastatakse sageli linna ja ringkonda.

Ringkond moodustati 16. juulil 1791 USA konstitutsiooniga ette nähtud piiratud omavalitsusega föderaalringkonnana. Ringkonda valitseb "kõikidel juhtudel" USA Kongress, kuid ringkonna elanikud ei osale selle organi valimisel.

Ringkonna algne maa-ala eraldati Marylandi ja Virginia osariigist. Potomaci jõest lõuna poole jääv umbes 100 km² (39 ruutmiili) suurune ala tagastati 1847. aastal Virginia osariigile. Praegu kuulub see ala osaliselt Arlingtoni maakonda ja Alexandria linnale.

Ringkond ja linn moodustavad osa Baltimore'i-Washingtoni linnastust. Ringkonna pindala on 177 km², millest maismaad on 159 km².

Nimi "Columbia ringkond" tuleneb USA poeetilisest nimest "Columbia", mis 20. sajandi algul käibelt kadus. Varem on ringkonda mitteametlikult nimetatud ka Federal City'ks ('föderaallinn'). USA-s nimetatakse seda mitteametlikult Washington, DC, mujal enamasti lihtsalt "Washington".

Washingtoni ringkonnas on kolm vooluveekogu: Potomaci jõgi ning sellesse suubuvad Anacostia jõgi ja Rock Creek. Kunagi oli ringkonnas veel Tiber Creek, mis aga 1870. aastatel täielikult tunnelisse suleti. 1815 rajatud Washingtoni kanal täideti 1870. aastatel, kui raudteede areng oli vähendanud veeteede tähtsust.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Columbia ringkonna elanike arv 572 059. Neist 60% moodustasid neegrid, 30,8% europiidid ja 2,7% asiaadid, ülejäänud olid peamiselt Kesk- ja Lõuna-Ameerika päritolu elanikud.

Columbia ringkonna kõige kõrgem koht maapinnal asub ringkonna põhjaosas Fort Reno pargis 125 m kõrgusel merepinnast. Kõige madalam koht asub Potomaci jõe suudmes merepinna tasemel.

USA valitsusele kuulub ringkonna maa-alast 23%. 12 osariigis on see näitaja veelgi suurem.

19% ringkonna maa-alast moodustavad pargid. USA suurlinnades on see näitaja suhteliselt suur. Ühtekokku on ringkonnast puudega kaetud 35%.


Nukuriik

Nukuriik ehk marionettriik on riik, mis on vormiliselt küll iseseisev, kuid mida tegelikult kontrollib mõni teine riik.


Espresso

Espresso (itaalia keeles 'väljapressitud') on itaaliapärane kohv, mis valmistatakse espressokohvimasinas, surudes rõhu all olevat vett kiiresti läbi tihedalt keetmiskambrisse pakitud peene kohvipulbri, mis on jahvatatud espressoubadest (tumedaks röstitud Arabica ubadest).

Sõna "espresso" kasutatakse ka valmistamismeetodi kohta. See menetlus leiutati Itaalias 20. sajandi algul.

Peeneks jahvatatud espressokohv pakitakse tihedalt filtrihoidikusse ehk käppa. 95 kraadini kuumutatud vesi surutakse keetmiskambrisse 9–10 atmosfääri suuruse rõhu all. Tavaliselt kulub ühe tassi (25–35 ml) espresso valmistamiseks umbes 20 sekundit ja topeltespresso (80 ml) jaoks 25 sekundit. Espresso kvaliteeti hinnatakse eelkõige kohvi pinnale tekkiva tiheda ja väikeste mullidega 3–4 mm paksu punakaspruuni pehme vahukihi (kreemi – crema) järgi.

Espressot serveeritakse tavaliselt klaasi veega.


Ernst Kirs

Ernst Kirs (14. veebruar 1910 Helme vald – 14. detsember 1994 Tartu) oli Eesti poliitik ja ühiskonnategelane.

Ta lõpetas aastal 1928. aastal Tõrva gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1929 ja 1937–1942 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud ülikooli). Ta oli Korp! Sakala buršvilistlane.

Ernst Kirs oli kindral Johan Laidoneri 1934. aasta riigivanemaks valimise kampaania üks juhte. Eesti Kodanike Liidu aseesimees, Eesti Maaliidu auesimees.

9. jaanuaril 1935 kutsus ta Johan Laidonerile saadetud kirjaga kukutama riigivanem Konstantin Pätsi ja lubas, et Laidoner saab viimase asemel Eesti presidendiks. Asja pidi korraldama "talupoeglik võitlusorganisatsioon" Eesti Küttide Leegion. Selle eest karistati teda kümnepäevase arestiga.

1941. aastal pidi Ernst Kirsist prantsuse keele oskuse tõttu saama vapside valitsuse välisminister. Kõik see toimus välgukiirusel enne Saksa armee kohalejõudmist, kui ta istus rahulikult hallis majas, kust käis koostöö Johannes Sikkariga.


Fjord

Fjord ehk lõhang on pikk ja kitsas liustikutekkeline merelaht või väin. Tüüpiline fjord on kitsas sügav ja kõrgete järskude kallastega ning ulatub sügavale sisemaale.


Jorma Korpela

Jorma Rafael Korpela (22. september 1910 Toivakka vald – 16. märts 1964 Kuopio) oli soome kirjanik.

Ta on nelja psühholoogilise romaani autor. Stiililt kalduvad Korpela romaanid modernismi ja realismi.

Esikromaani "Martinmaa, mieshenkilö" eest anti talle 1949. aastal Soome riigi kirjanduspreemia.

Ta töötas kodulinnas Kuopios emakeele ja kirjanduse õpetajana.

Õppis korp! Sakala stipendiaadina Tartu ülikoolis. Korp! Sakala vilistlane.


Antti Sovijärvi

Arvi Antti Ilmari Sovijärvi (22. aprill 1912 Helsingi – 9. aprill 1995 Helsingi) oli soome keeleteadlane, fennougrist. Helsingi ülikooli foneetikaprofessor, Soome Teaduste Akadeemia liige. Eesti-Soome sõprussuhete arendaja. Viibis Tartu ülikoolis korp! Sakala stipendiaadina. Korp! Sakala vilistlane ning korp! Sakala Soome koondise organisaator.


Sete

Sete (ka sediment) on enamasti tahke fragment murenenud kivimist, mis on tuule, vooluvee vms poolt kantud ja setitatud kihiliste setetena.

Setted ei pea alati olema kivimite murenemise tulemus. Setteiks on ka näiteks mereloomade jäänused või soolalademed, mis on tekkinud ülaküllastunud lahustest kristalliseerumise teel. Setteiks loetakse ka vulkaanist väljapaiskunud püroklastilist materjali.

Mõnikord eristatakse setteid ainsuses ja mitmuses. Sete on sellisel juhul tahke materjal, mida transporditakse vee, tuule vms poolt. Setted mitmuses on aga juba setitatud, reeglina kihiline kivistumata materjal.

Setete mattudes algab protsess, mida nimetatakse diageneesiks. See viib setete kivistumisele ehk settekivimite moodustumisele.


Elmar Tampõld

Elmar Tampõld (3. august 1920 – 7. märts 2013) oli eesti arhitekt, kes elas Kanadas.

Elmar Tampõld õppis Tallinna Tehnikaülikoolis ja Toronto Ülikoolis (1949–1953) arhitektuuri. Arhitektuuribüroo Tampõld-Wells Architects asutaja ja osanik. Teostanud üle 1000 projekti.

Elmar Tampõld on eesti õpingute keskuse looja Toronto Ülikoolis, eesti teadus- ja kultuurielu toetaja ja arendaja Kanadas. Eesti akadeemilisi organisatsioone majutava Tartu College'i projekti initsiaator.

Aastast 2000 kannab Toronto Ülikooli Eesti õppetool Elmar Tampõllu nime.

Ta oli Korp! Sakala auvilistlane.


Aaro Honka

Eino Johannes Arohonka (kirjanikunimi Aaro Honka; 7. august 1913 Helsingi – 22. mai 2001) oli soome noorsookirjanik ja haridustegelane.

Tampere klassikalise lütseumi rektor. Soome riigi haridusnõunik.

Teenis leitnandina Soome armees Jätkusõja ajal koos Eesti vabatahtlikega jalaväerügemendi JR 200 koolitusülema adjutandina.

Õppis korp! Sakala stipendiaadina Tartu Ülikoolis. Korp! Sakala vilistlane.


Moondekivim

Moondekivim on kõrge rõhu ja temperatuuri tingimustes ümberkristalliseerunud ehk moondunud kivim.

Kõrge rõhk ja temperatuur tähendavad numbriliselt väljendatuna 300 MPa (megapaskal) ja 200°C.

Moondekivimid on üks kolmest suurest kivimite rühmast. Ülejäänud kaks on tard- ja settekivimid.

Lähtekivimeiks võivad olla nii sette-, tard- kui ka moondekivimid ise.

Levinud moondekivimiteks on näiteks kvartsiit, gneiss, amfiboliit, kilt ja marmor.

Reeglina on moondekivimeile omane suunatud ehk direktiivne tekstuur, mis väljendub selles, et kivimid näevad välja vöödilised, kihilised, kildalised või muul moel orienteeritud. Orienteerituse põhjuseks on peallasuvate kivimite rõhk, mille tõttu on piklike kristallidega mineraalid võtnud energeetiliselt kasulikuma lamava oleku.

Termini "moondekivim" (metamorphic rock) võttis kasutusele briti geoloog Charles Lyell aastal 1833. Algselt anti see nimetus vaid gneissidele ja kristalsetele kiltadele, kuid aja jooksul on termini tähendus avardunud.


Tarmo Kulmar

Tarmo Kulmar (sündinud 13. augustil 1950 Rakveres) on teoloogiadoktor, Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse korraline professor. Aastatel 1998–2001 oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna dekaan.


Hüdrogeoloogia

Hüdrogeoloogia on põhjavee uurimisega tegelev teadusharu.

Hüdrogeoloogia uurimisobjektiks on maapinnaaluse vee liikumine, põhjavees sisalduvad keemilised ühendid ja nende liikumine, põhjavee vastastikmõju ümbritsevate kivimitega jne.

Hüdrogeoloogia on rakenduslikult tähtis teadus, sest suur osa inimkonna poolt tarbitavast mageveest on põhjavesi.


Atkinsi dieet

Atkinsi dieet on maailma tuntumaid väikese süsivesikute ja suure valkude sisaldusega dieete. Selle lõi 1972 dr Robert Coleman Atkins (1930–2003), kes tutvustas seda raamatusarjas ja ulatuslikus kommertsprogrammis, mis sisaldas raamatute ja toidulisandite müüki, teatud toiduainete reklaami jms.

1930. aastal sündinud ja Cornelli Meditsiinikolledžis hariduse omandanud Robert Atkins huvitus toitumisteadusest 33-aastaselt, olles ise ülekaaluline. 2002. aastal tabas Atkinsit infarkt ja kriitikud panid kiiresti süü tema dieedile. Atkins ja tema raviarst kinnitasid, et põhjuseks oli krooniline südamelihase põletik. 2003. aasta aprillis kukkus Atkins New Yorgis libedal tänaval, sai peatraumast ajukahjustuse ja vajus koomasse, millest väljumata suri. Aastal 2005 algatas tema asutatud dieeditoodete firma pankroti.

Oma sõnul enda peal katsetades ning meie eelajalooliste eellaste teadaolevaid toitumisharjumusi arvestades töötas ta välja omanimelise toitumisskeemi.


Jaak Mae

Jaak Mae (sündinud 25. veebruaril 1972 Tapal) on eesti endine murdmaasuusataja.

Ta on osalenud viitel olümpiamängudel ja kümnetel maailmameistrivõistlustel. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys võitis ta 15 km klassikas pronksmedali ja 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes 15 km klassikas hõbemedali. Maailma karikasarjas on ta jõudnud poodiumile seitsmel korral. Parim koht MK-sarja lõplik paremusjärjestuses on 2001.–2002. aasta hooajal saadud kuues koht, kuigi ta jõudis sel hooajal poodiumile vaid korra.

Pärast sportlaskarjääri lõpetamist on ta olnud Eesti Suusaliidu juhatuse liige ja Otepää MK-etappide korralduskomitee juht. 2013. aastast on ta Suusaliidu peasekretär. Jaak Mae treener oli Mati Alaver.


Erkki Jallai

Erkki Jallai (sündinud 18. detsembril 1981 Võrus) on Eesti endine murdmaasuusataja.

Ta lõpetas aastal 2000 Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi.

2009. aastast oli Erkki Jallai treener Jaanus Teppan.

Jallai esindas spordiklubi Sparta.


Anti Saarepuu

Anti Saarepuu (sündinud 26. märtsil 1983 Võrus) on endine Eesti murdmaasuusataja.

Anti Saarepuu treenerid olid tema ema Hille Saarepuu, Mati Alaver ja Jaanus Teppan. Ta kuulus Võru Suusaklubisse. Anti Saarepuu on 179 sentimeetrit pikk ja kaalub 76 kilogrammi.

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel aastatel 2000–2014 individuaalselt 3 kuld-, 2 hõbe- ja 4 pronksmedalit ning teatesõitudes 4 kuld-, 6 hõbe- ja 3 pronksmedalit. Aastatel 2005–2014 kuulus Saarepuu Eesti koondisse.

Aprillis 2014 teatas ta, et lõpetab tervislikel põhjustel sportlaskarjääri.


Juudapuu

Juudapuu (Cercis) on heitlehiste lehtpuude ja -põõsaste perekond liblikõieliste sugukonnast.

Juudapuu 7 liiki kasvavad Lõuna-Euroopast Ida-Aasiani ja Põhja-Ameerikas. Lehed on südajad või neerjad, roosad õied paiknevad kimpudes või kobarates, asuvad okstel ja isegi tüvel. Vili on kaun.


Harilik jaanikaunapuu

Harilik jaanikaunapuu ehk harilik jaanileivapuu (Ceratonia siliqua) on puuliik kaunviljaliste sugukonnast.


Priit Narusk

Priit Narusk (sündinud 8. detsembril 1977 Võrus) on Eesti endine murdmaasuusataja ja laskesuusataja.

Priit Naruski treenerid on olnud Mati Alaver ja Laur Lukin.


Kaspar Kokk

Kaspar Kokk (sündinud 3. augustil 1982 Tartus) on Eesti poliitik ja endine murdmaasuusataja. Ta on alates 15. septembrist 2022 Tartu linnavolikogu esimees.

Kaspar Koka treenerid olid Jaanus Teppan ja Mati Alaver.


Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal

2002. aasta seisuga kaitstakse Hiiu maakonnas 43 looduse üksikobjekti.


John Greenewald

John Greenewald Jr. (sündinud 17. aprillil 1981 Tarzanas Californias USA-s) on "suurima sõjaväe ja valitsuse veebimaterjalide uurimise keskuse" The Black Vault asutaja ja raamatu "Beyond UFO Secrecy" autor. 1998. aastast on ta tegelenud ufode, paranormaalsete nähtuste ja valitsuse ning sõjaväe konspiratiivsete tegude uurimisega.

Allikmaterjalina kasutab John Greenwald USA valitsuse avalikke dokumente, mis on kõigile kättesaadavad tänu 1966. aastal vastu võetud teabe vaba kasutamise seadusele (Freedom of Information Act) (vrd teabenõue ja avalik teave Eestis). Kodulehele on ta koondanud 300 000 algselt salastatud, kuid nüüdseks avalikku dokumenti.


Freedom of Information Act

Freedom Of Information Act (FOIA) ehk teabevabaduse seadus on 1966. aastal USA-s vastu võetud seadus, mille alusel on USA kodanikel õigus valitsusasutustelt välja nõuda dokumente, mis ei ole salastatud.

Ufoloogid on seadust kasutades USA valitsuselt hankinud palju dokumente, mis näitavad, et USA relvajõud koguvad aktiivselt teavet ufode kohta. Selleks on kasutatud tsiviillendurite abi ning Kanada vastavaid asutusi.

Seaduse abil hangitud info näitas, et laulja Elvis Presley ning mõnedki teised avaliku elu tegelased ja kunstiinimesed on teinud aktiivset salakoostööd USA föderaalasutustega, näiteks Maksuameti ja FBI-ga, ning need asutused on neid isikuid jälginud, kahtlustades neid ebalojaalsuses riigi suhtes.

Aastal 1996 selgus ajalehe The Washington Post uurimuses, et FOIA-t on põhiliselt kasutatud info leidmiseks USA valitsuse seotuse kohta ufouuringute ja vandenõuteooriatega, vähemal määral avaliku elu ja meelelahutustegelaste eraelu uurimiseks.


Philip J. Corso

Philip J. Corso (1915 – 16. juuli 1998) oli USA sõjaväelane.

Pärast sõjaväeteenistusest lahkumist sai ta tuntuks raamatuga, milles avalikustas oma väidetava tegevuse seoses Roswelli rundmatu objekti juhtumiga.


Elu

Elu (ladina vita, vanakreeka βίος) on ainevahetuslike rakulise ehitusega süsteemide aktiivsus.

Elu võib tähendada nii teatud protsesse kui neist hõlmatud organismide kogumit (rakkudest elustiku ja biosfäärini).

Elu, eluslooduse uurimisega tegeleb bioloogia.

Praeguste teadmiste kohaselt on elu eluprotsesside realisatsioon, teatud keeruka ehitusega üksustele (organismidele) omaste emergentsete protsesside kogum, mis annab neile võime vahetada ümbritseva keskkonnaga aineid ja energiat, töödelda informatsiooni, liikuda, kasvada ja paljuneda.


Helmerseni kivikülv

Helmerseni kivikülv on kaitsealune rändrahnude kogum, mis asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdlast 3 kilomeetrit ida pool, Kärdla lennujaamast 1 kilomeeter edelas. Lennujaama teel on viit 0,2 km kivikülvi poole.

Kivikülvi kõige suurem rahn on 6,6 meetrit pikk, 5,8 meetrit lai ja 2,6 meetrit kõrge.

Rahnu ümbermõõt on 22 meetrit ja ruumala 45 kuupmeetrit.

Kivikülv sai nime baltisaksa geoloogi Gregor von Helmerseni järgi, kes 1882 tõestas, et rändrahnud kajastavad Eesti geoloogilist minevikku, ja Kärdla juures asuvat kivikülvi pidas ta kõige huvitavamaks Baltimaades. Helmersen tõstatas ka rändrahnude kaitse probleemi.

Kunagi on kivikülv moodustanud üheainsa ülisuure rahnu, mis on ajapikku lagunenud. Hoolega vaadates on märgatav hiidrahnu ajalooline terviklikkus.


Ernst Enno

Ernst Enno (8. juuni (vkj 27. mai) 1875 Valguta, Rannu kihelkond Liivimaa kubermang – 7. märts 1934 Haapsalu) oli eesti luuletaja ja lastekirjanik.


Paluküla rändrahn

Paluküla rändrahn on migmatiidist hiidrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Paluküla külas Heltermaa–Kärdla maantee 22. kilomeetril maanteest läänes 3 kilomeetrit enne Kärdla piiri. Kivi on maanteelt nähtav.

Rahnu pikkus on 8,9 m, laius 5,1 m, kõrgus 3,3 m ja ümbermõõt 26,0 m. Rahnu maht on 66 kuupmeetrit. Mahu poolest on ta Hiiumaa suuruselt 7. kivi.

Rändrahn asub Kärdla meteoriidikraatri idaserval. Rahn on piklik, kumera laega ja tugevasti sammaldunud. Rahnu lõunakülg on eenduv ning sellelt on lahti murdunud nõgusa pinnaga tükk. Rahnus esineb lõhesid.

Rahn on alates 1962. aastast üksikobjektina looduskaitse all.


Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid

Piltide üleslaadimise kohta vaata ka Piltide laadimine Vikipeediasse.

Iga Vikipeedia failikogusse laaditava pildi kirjeldusse tuleb lisada info esiteks pildi autori ja päritolu ja teiseks pildi kasutusõiguste kohta. Kasutusõigusi väljendatakse Vikipeedias litsentsidega ja muude autoriõiguse märgenditega. Litsents või muu märgend sõnastab tingimused, mille alusel tohivad teised inimesed avaldatud teost edaspidi kasutada. Kui oled ise pildi autor, määrad litsentsi pildile Sina. Kui laadid üles kellegi teise tehtud pilti, otsustab litsentsi üle see keegi teine, kes on pildi autor. Autor ei ole sama mis pildi valdaja (nt muuseumis või erakogus olevad pildid). Mõnel juhul ei olegi tegemist autori antud litsentsiga, näiteks kui autoriõigused on aegunud. Nende juhtumite jaoks on eraldi märgendid.


Pretsessioon

Pretsessioon (ld sõnast praecedo 'edasi minema') on pöörleva objekti pöörlemistelje orientatsiooni muutumine.

Ka Maa pöörlemistelje suund muutub. Maa pöörlemistelg joonistab koonuse, mis teeb täisringi 26 000 aastaga. Kui oled kunagi keerutanud näiteks vurri, siis selle keerleva tipu "laperdamine" on täpselt sama asi mis pretsessioon.

Kuna Maa pöörlemistelje suund muutub, muutuvad ka taevapooluste asukohad.

Maa pretsessiooni põhjused on üsna keerulised. Maa ei ole ideaalne sfäär, vaid natuke lapik, mis tähendab, et ekvaatori suurringjoon on veidi pikem kui meridiaani suurringjoon, mis läbib pooluseid. Kuu ja Päike asuvad väljaspool Maa ekvaatoritasandit, mistõttu nende gravitatsiooniline mõju pooluste kohalt lapikule Maale tekitab lisaks lineaarsele jõule kerge pöördemomendi. Viimase mõju pöörlevale Maale tekitabki pretsessioonilise liikumise.


Retrograadne liikumine

Retrograadne liikumine on keha orbitaalne liikumine vastassuunas sellele, mis on antud süsteemi kehade puhul normaalne.

Kui me taevast jälgime, eeldame, et enamik objekte liigub aja kulgedes kindlas suunas. Enamik taevakehasid paistab liikuvat idast läände. Kuid võimalik on jälgida ka kehasid, näiteks tehiskaaslane või kosmoselennuk, mis liiguvad itta. Sellist orbiiti nimetatakse retrograadseks ehk vastupidiseks.

Retrograadse liikumise mõistet kasutatakse kõige sagedamini seoses välisplaneetide (Marss, Jupiter, Saturn ja nii edasi) liikumisega. Kuigi need planeedid paistavad vastavalt Maa pöörlemisele öises taevas liikuvat idast läände, kulgevad nad püsitähtede suhtes tegelikult aeglaselt itta, mida võib jälgida, kui märkida mainitud planeetide asukohad mitmel ööl järjest. See on nende planeetide puhul siiski loomulik ning seda ei peeta retrograadseks liikumiseks. Kuid et Maa teeb tiiru ümber Päikese lühema ajaga kui välisplaneedid, võime aeg-ajalt mõne neist nii-öelda kinni püüda (analoogiks näiteks kiire auto mitmerajalisel maanteel). Kui see juhtub, paistab planeet, millest me möödume, esmalt peatavat oma ittaliikumise ning seejärel hakkavat liikuma taas läände. See on retrograadne liikumine, sest see on vastupidine suunale, mis on neile planeetidele tüüpiline. Lõpuks, kui Maa on planeedist mööda jõudnud, paistavad nad aga taastavat oma normaalse läänest itta kulgemise.

Planeetide retrograadne liikumine ajas tublisti segadusse Vana-Kreeka astronoome ning see oli üks põhjus, miks nad nimetasid need taevakehad planeetideks, mis otsetõlkes tähendab hulkujaid.


Ferdinand I (Saksa-Rooma keiser)

Ferdinand I (10. märts 1503 – 27. juuli 1564) oli Saksa-Rooma keiser 1556–1564, Austria ertshertsog 1521–1564, Saksa kuningas 1531–1564 ning Böömi ja Ungari kuningas 1526–1564. Ta oli Saksa-Rooma keisri (1520/1530–1556) Karl V vend ja järglane Saksa-Rooma troonil ning talle järgnes Austria ertshertsogkonna troonil tema poeg Maximilian.

Ferdinand von Habsburg sündis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana pojana. Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I ja vanaema, Burgundia pärijanna Maria. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Ferdinandil oli vend Karl ning õed Eleonore, Isabella, Maria ja Katharina. Ferdinand oli keiser Karl V (eluaastad 1500–1558) noorim vend ning vanaisa, Aragóni kuninga Fernando II lemmiklaps. Ta kasvas üles Aragóni õukonnas ning oli seega enam hispaanlane kui sakslane. Ometigi andis ta vanem vend Austria maad temale valitseda (1521) ja just Saksa kuninga tiitli 1531. aastal talle, nii et 18-aastane nooruk pidi oma senise kodumaaga igaveseks hüvasti jätma. Juba 1519. aastal taheti temast teha Habsburgide keisrikandidaati, kuid lõpuks leiti siiski, et Karl on parem pretendent.

Ferdinand sai aga tänu oma teise vanaisa Maximilian I lepetele Jagelloonidega peagi endale lausa kaks kuningriiki, kuna senine Böömi ja Ungari kuningas Lajos II langes 1526 Mohácsi lahingus ning eelneva leppe kohaselt pidi Lajose õega abielus olev Ferdinand riigid endale saama. Böömimaa kuulutas ta üpris leplikult oma kuningaks, kuid ungarlastel oli vastukandidaat János Zápolya, keda toetas ka Osmanite Türgi sultan. Rivaalitsemine lõppes Ferdinandi võiduga, kuid enamiku Ungarist vallutasid türklased, kes panid oma Ungari valdustes võimule János I Zápolya.

Ferdinandil ei õnnestunud türklastega edukalt sõdida ning ta kaotas peagi kogu Ungari. 1529. aastal piirasid Osmanite väed, Suleiman I Toreda juhtimisel koguni Viini, kuid olid sunnitud kehva ilma ja varude lõppemise tõttu selle peagi lõpetama. See oli kriitiline hetk nii Saksa-Rooma impeeriumi kui ka Habsburgide, kõige enam aga Ferdinandi jaoks, kes oleks kaotanud kõik oma valdused peale Böömimaa. Hiljem õnnestus Ferdinandil Karliga koostööd tehes türklasi veidi eemale suruda, kuid Türgi oht jäi Habsburge kummitama 17. sajandi lõpuni. Saksa kuningana osales Ferdinand ka impeeriumi juhtimises, kuid võrreldes Karliga jäi ta roll siiski väikeseks. Et ta oli kompromissialtim ja paindlikum, siis suutis ta sageli keerukaid olukordi lahendada ja pingeid maandada. Karl lasi Ferdinandi Saksa kuningaks valida 1531. aastal, aasta pärast tolle keisriks kroonimist, et kindlustada Saksa-Rooma troonil Habsburgide järjepidevus.

Ferdinand sai Saksa-Rooma keisriks pärast Karl V troonist loobumist 1556. aastal, ühtlasi jagati ka lõplikult Habsburgide impeerium, Karli valitsetud alad (Burgundia jäänused ning Hispaania ja Itaalia valdused) läksid Karl V pojale Felipe II-le, Ferdinandile jäid Austria, Böömimaa ja Ungari. Keisrina oli Ferdinand suhteliselt tolerantne ja püüdis protestante ja katoliiklasi lepitada. Ka tema poeg Maximilian II jätkas analoogset poliitikat.


Maximilian II (Saksa-Rooma keiser)

Maximilian II (31. juuli 1527 Viin – 12. oktoober 1576 Regensburg) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria ertshertsog 1564–1576. Ta oli keiser Ferdinand I poeg. Oli tuntud heldekäelise metseenina. Tema usupoliitika oli samuti väga tolerantne. Sõdades Türgiga sai ta aga lüüa ning pidi sultanile tribuuti maksma. Troonil järgnes talle tema vanem poeg Rudolf.

Maximilian II oli seotud ka Liivimaa ja Poola ajalooga. Keisrina oli tal, nagu ka tema eelkäijatel, formaalne lääniisanda võim Liivimaa alade üle, kuid 1570. aastal oli võimalus, et tema võim muutub reaalseks, kui Rootsi oli kohustatud Põhjamaade Seitsmeaastase sõja tulemusena loovutama oma valdused rahalise kompensatsiooni eest keisrile. Kuid Maximilian polnud vajaliku raha kokkusaamisest kuigi huvitatud ning kui ta suri, loobus Rootsi alade loovutamise mõttest lõplikult.

Poolas püüdis Maximilian aastatel 1572–1576 saavutada aga oma kuningaksvalimist, milles toetasid teda nii liivimaalased, leedukad kui ka Ivan Julm, kes lootis selle eest Poola-Leedu idaalasid endale saada. Maximiliani šansid olid tegelikult üpris reaalsed, sest tema isa Ferdinand I oli 1526. aastal vastavalt lepingutele Jagelloonidega pärinud Böömimaa ja Ungari ning viimase Jagellooni Sigismund II Augusti surma järel võis tunduda sobilik, et ka Poola läheks Habsburgide võimu alla. Kuid ootamatult tugev vastaskandidaat Stefan Bathory osutus Maximilianist otsusekindlamaks ning sõjaliselt võimekamaks ning nõnda ei suutnud keiser oma plaane ka Poolas läbi suruda.


Matthias (Saksa-Rooma keiser)

Matthias (24. veebruar 1557 – 20. märts 1619) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria ertshertsog aastast 1612, Ungari kuningas aastast 1608 (Mátyás II nime all) ja Böömimaa kuningas (Matyáš) aastast 1611 kuni surmani. Ta oli keiser Maximilian II poeg ja Rudolf II noorem vend.

Ta abiellus 1593 oma onu Austria ertshertsogi Ferdinand II tütre Tiroli Annaga aastal 1593 ja suri lastetuna. Ka tema noorem vend Maximilian oli aasta varem surnud, mistõttu keisritiitel pärandus Habsburgide Ferdinandi liini noorema haru kätte. 1595 sai Matthias oma onu pärijana Austria ertshertsogiks. 1606 sai ta Habsburgide dünastia peaks ja seega troonipärijaks.

1606 sooritas ta sõjakäigu Ungari protestantlike mässuliste vastu. See lõppes samal aastal Viini rahulepinguga, mille järgi Ungari sai usuvabaduse.

Matthias sundis oma melanhoolia ja hullumeelsushoogude all kannatava vanema venna Rudolfi 1608 Ungari kuninga ja 1611 Saksa-Rooma keisri tiitlist loobuma ning sai ise keisriks. Rudolfile jättis ta Böömimaa kuninga tiitli. Järgmisel aastal suri Rudolf seaduslike järglasteta ja Matthias sai ka Böömimaa kuningaks.

Matthias oli suhteliselt mõõdukas ja tolerantne valitseja, püüdes lepitada katoliiklasi ja protestante, lubades usuvabadust kogu impeeriumis. Sellele vaatamata algas konflikt, millest kasvas välja Kolmekümneaastane sõda, just tema ajal. 1618. aastal algasid rahutused Tšehhi kuningriigis, mida loetaksegi tolle sõja alguseks (1618. aasta Teine Praha defenestratsioon). Sõda saanuks ära hoida, kui keiser ja tšehhid oleksid kompromissile jõudnud, ent vana keiser suri juba järgmisel aastal ning tema järeltulija Ferdinand II oli tõsiusklik katoliiklane, kes tahtis Tšehhi protestandid ja iseseisvuslased täielikult põrmustada.


Ferdinand II

Ferdinand II (9. juuli 1578 – 15. veebruar 1637) oli Saksa-Rooma keiser 1619–1637. Tema isa oli ertshertsog Karl, kes oli Ferdinand I noorim poeg.

Tema ajal sai tegelikult alguse Kolmekümneaastane sõda, kus üliambitsioonikas keiser püüdis oma võimule allutada kogu Saksa-Rooma riiki. Esialgu olid keiserlikud väed (tänu katoliiklaste ja eriti Baieri abile) edukad, Tšehhi väed purustati Valgemäe lahingus ning Böömimaa liideti otse Habsburgide pärusvaldustega, kuid hiljem hakkasid asjad kiiva kiskuma. Maale tungisid Rootsi, Taani ja teiste protestantlike riikide väed. Viimaks ründas isegi katoliiklik Prantsusmaa. Kui keiser suri, oli kogu Saksamaa täielikult laastatud, enamik inimesi näljas ning sõjas ei paistnud olevat mingit lahendust, toimusid vastastikused röövretked, mis vaesestasid maad üha enam.


Ferdinand III

Ferdinand III (13. juuli 1608 – 2. aprill 1657) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria Habsburgide valduste valitseja aastatel 1637–1657.

Ta oli eelmise keisri, Ferdinand II poeg ning oma isast tunduvalt võimekam. Tema ajal sõlmiti Kolmekümneaastase sõja lõpetanud Vestfaali rahu ning riigis algas aeglane taastumisprotsess.

Saksa-Rooma keiser Ferdinand III kaotas reaalse võimu oma vasallide üle, tegelik valitsejavõim säilis tal vaid Habsburgide valdustes, üle 300 Saksamaa väikeriigi sai aga täieliku sisemise suveräänsuse.


Leopold I

Leopold I (9. juuni 1640 – 5. mai 1705) oli Habsburgide Austria valduste valitseja alates 1657 ja Saksa-Rooma keiser 1658–1705. Ta oli Saksa-Rooma keisri Ferdinand III poeg.

Leopold I ajal toimus Osmanite riigi viimane ohtlik rünnak Austria vastu, Mehmet IV juhtimisel, kui 1683. aastal piirati viimast korda Viini. 1683. aastal purustas keiserlik sõjavägi Poola kuninga Jan Sobieski abiga Viini all Osmanite sõjaväe. Pärast seda algas aga Osmanite riigi kiire taandumine ning 1699. aastaks oli Leopold juba enamiku Ungari isand.

Elu lõpuaastail nägi ta ka Hispaania pärilussõda, kus Habsburgide troonipretendendiks oli tema noorem poeg Karl.

Troonil järgnes talle tema vanem poeg Joseph.

Tema järgi sai nime Saksamaa suurim teadusakadeemia Leopoldina.


Joseph I (Saksa-Rooma keiser)

Joseph I (26. juuli 1678 – 17. aprill 1711) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria Habsburgide valduste isand 1705–1711. Ta suri ootamatult vaid 32-aastaselt ning trooni päris tema noorem vend Karl.


Karl VI

Karl VI (1. oktoober 1685 – 20. oktoober 1740) oli Saksa-Rooma keiser ja Austria Habsburgide valduste valitseja alates 1711 kuni surmani. Hispaania pärilussõja ajal oli ta Hispaania troonipretendent Carlos III nime all.

Karl VI isa oli Saksa-Rooma keiser Leopold I. Leopoldil oli 16 last kolme naisega, kellest kaks esimest surid noorelt. Karlil oli 4 vanemat venda ja 8 vanemat õde, lisaks 3 nooremat õde. Neist täiskasvanuks sai 2 poega ja 4 tütart. Kui isa 1705 suri, sai uueks keisriks Joseph I, kes samuti 1711 suri. Tütardel ei olnud tollal troonipärimisõigust, mistõttu Josephi tütarde asemel päris trooni Karl.

Kui 1700 suri Hispaania kuningas Carlos II ilma pärijata, kuulutas Karl end Hispaania kuningaks. See põhjustas Hispaania pärilussõja. Sõja ajal elas Karl alates 1706 Hispaanias, kuid mitte pealinnas, vaid Barcelonas, ja võimu oli tal üksnes Kataloonia üle. Pärast keisriks saamist pidi Karl kolima Viini, mistõttu ta ei saanud enam Hispaaniat kontrollida ja kaotas selle järgmisel aastal. Ta pidi loobuma kõigist õigustest Hispaania troonile, kuid see-eest sai endale kõik Hispaania valdused Itaalias: Napoli kuningriigi, Milano hertsogiriigi ja Sitsiilia, samuti Madalmaad.

1704 kihlus Karl 13-aastase Elisabeth Christinega, kes oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Ludwig Rudolfi kolmest tütrest vanim. Nad abiellusid 1. augustil 1708, kui pruut oli 16-aastane. Abielust sündis poeg Leopold Johann, kes suri 6 kuu vanuselt, ja kolm tütart, kellest noorim suri 6 aasta vanuselt.

Karl VI oli üks esimesi valgustatud monarhe. Tema ajal ehitati Viini mitu kuulsat hoonet, sealhulgas toretsevaid barokk-kirikuid. Ta võttis 1713 vastu pragmaatilise sanktsiooni, mis andis pärimisõiguse ka naissoost järeltulijatele. Lõpuks polnudki tal meessoost pärijaid ja tema valdused päris tema tütar Maria Theresia.

Karl VI suri pärast mürgise seenekastme söömist. Arvatavasti oli tegu õnnetusega.


Prantsusmaa kuningas

Prantsusmaa kuningas (prantsuse keeles roi; sama sõna tähendab prantsuse keeles ka tamme) oli Prantsusmaa valitseja aastail 843–1792, 1814–1815 ja 1815–1848.

Õigupoolest pole päris selge, millal Prantsuse kuningriik alguse sai, kuid üpris loogiline oleks selle algust lugeda Lääne-Frangi riigi loomise algusest. Sageli peetakse Prantsuse kuningriigi asutavaks sündmuseks Frangi riigi loomist Chlodovechi poolt 486. aastal või ka Hugues Capet' saamist kuningaks 987. aastal pärast Karolingide väljasuremist. Samas ei saa Frangi riiki üheselt pidada Prantsusmaa eelkäijaks, sest germaani rahvaste hulka kuuluvad frangid rajasid oma riigi Kirde-Prantsusmaale ning prantsuse rahvas kui selline tekkis alles sajandeid hiljem. Aasta 843 tundub kõige loogilisem seetõttu, et siis tekkinud Lääne-Frangi riik hõlmas umbkaudu hilisema Prantsusmaa piire ning sealseks pealinnaks sai Pariis.


Prantsusmaa monarhide loend

Monarhia oli Prantsusmaal valitsev riigikord 843–1792, 1804–1848 ja 1852–1870. Prantsuse kuningriik tekkis Lääne-Frangi kuningriigist Verduni lepinguga. Monarhide järjekorranumbrid arvestavad aga ka varasema Frangi riigi valitsejaid (Karl Suur, kes oli prantslastele Charlemagne ehk Charles I ja Ludwig Vaga, kes oli Louis I).


Odin

Odin (vanapõhja Óðinn, muinasgermaani Wodan või Wotan, ka Othinn, Oden või Woden) on germaanlaste raua- ja viikingiaegne jumal.

Nimi Odin on seotud germaani algkeele sõnaga *wod-eno-/*wod-ono- – 'raevutsev, metsik, hullunud, ekstaasis'. Varases germaani mütoloogias oli Wotan surnute hingede juht, surma, poeesia ja ennustamise jumal. Odini tähtsus kasvas rahvasterändamise ajal, kui ägenesid germaani hõimude vahelised sõjad ning algasid kokkupõrked Rooma riigiga. Sel perioodil tõusis Odin üheks lääne- ja põhjagermaanlaste mõjukamaks jumalaks.


Pentagon

Pentagon on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi peahoone, mis asub Virginia osariigis Arlingtoni maakonnas. Hoone nimi on saanud USA kaitseministeeriumi ja selle riigi sõjamasina sünonüümiks.

Hoonet ehitati 1941. aasta 11. septembrist kuni 1943. aasta 15. jaanuarini. Ehitust juhtis Robert Furman, kes oli hiljem Manhattani projekti juhi armeekindral Leslie R. Grovesi asetäitja julgeolekuküsimustes.

Hoone sai nime viisnurkse põhikuju järgi. See on maailm suurim kontorihoone ja USA arhitektuuripärandina kaitse all. Põrandapindalalt on Pentagon kolm korda suurem kui New Yorgi pilvelõhkuja Empire State Building.

11. septembril 2001, mis oli juhtumisi Pentagoni ehitustööde alguse 60. aastapäev, vallutasid 5 al-Qaeda enesetaputerroristi American Airlinesi lennu 77 ja suunasid selle Pentagoni. Õnnetuses hukkusid kõik 64 lennukis viibinut, sealhulgas 5 terroristi. Lisaks hukkus 125 hoones töötanud inimest, 106 sai vigastada. Hukkunute väike arv tulenes sellest, et parajasti käis selles hoone piirkonnas remont ja paljud kabinetid olid tühjad. Maja selles piirkonnas, mida lennuk tabas, töötas ainult 800 inimest tavalise 4500 asemel.


Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik

Tallinna Kalju baptistikoguduse kirik (ka Kalamaja Kalju palvela) on kirik Tallinnas Kalamaja linnaosas Soo ja Kalju tänava nurgal. See avati 15. detsembril 1902.

Kirik ehitati eestimeelse ja sügavalt uskliku parun Woldemar von Uexkülli eestvõttel ja rahalisel toetusel, kui jutlustaja Andres Tetermanni vaimulikuks olles kiirelt kasvanud Tallinna I Baptisti Kogudus hädasti omaenda kirikuhoonet vajas.

Arhitektuuriajaloolise väärtusega palvela on erinevalt teistest tolle aja palvemajadest, mis olid valdavalt puidust, ehitatud puhtalt tahutud paekivist ja uusgooti stiilis. Hoone arhitekt on Konstantin Wilcken.

Kirik kuulub riiklike arhitektuurimälestiste nimekirja.


Tiaara

Tiaara on kroonilaadne kõrge peakate, sõna täpne tähendus oleneb kontekstist.

Ajalooliselt oli tiaara Pärsia ja Assüüria kuningate peakate, kujult kõrget kuhilat meenutav, sageli väärismetallist ja juveelidest dekooriga müts.

Religiooni kontekstis on tiaara traditsiooniline paavstide peakate, mille kolm krooni sümboliseerivad kolmainsust, samuti kannatavat, võitlevat ja võidukat kirikut ning paavsti võimu kuningate ja keisrite üle. Viimati kasutas tiaarat paavst Paulus VI.

Õigeusu patriarhi ja piiskopi mitra on kujult sarnasem tiaaraga kui katoliku piiskopi mitraga.


Wilt Chamberlain

Wilton Norman Chamberlain (21. august 1936 – 12. oktoober 1999) oli elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 15 hooaega. Kahel korral NBA meistriks tulnud Chamberlain püstitas paljud praeguseni kehtivad NBA rekordid, sealhulgas viskas ta ühes mängus 100 punkti. Chamberlaini peetakse läbi aegade üheks parimaks korvpalluriks.


Kolmikduubel

Kolmikduubel (ka kübaratrikk; inglise keeles Triple-double) on korvpallitermin, mis tähendab, et korvpalluril on ühes mängus kolm statistilist näitajat kahekohalised (10 või enam). Kõige rohkem tehakse kolmikduubleid punktide, resultatiivsete söötude ja lauapallidega, kuid on ka mängijaid, kes on saanud 10 või enam blokeeringut või vaheltlõiget.

USA korvpalliassotsiatsiooni NBA tegevmängijatest on parim kolmikduublite tegija Jason Kidd, kes on 79 korraga NBA läbi aegade kolmas.

Oscar Robertson suutis NBA-s ainsana ajada oma hooaja kolm statistilist näitu 10-ni. Hooajal 1961–1962 viskas "Suur O" 30,8 punkti, noppis 12,5 lauapalli ja andis 11,4 resultatiivset söötu.


Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei

Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei (saksa keeles Sozialdemokratische Partei Österreichs; lühend SPÖ) on Austria sotsiaaldemokraatlik poliitiline partei. Asutati 1889. aastal Austria Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei (Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs) nime all.

ASDP on üks tähtsamatest Austria parteidest konservatiivse Austria Rahvapartei kõrval. Partei oli edukas 1920. aastatel, aga 1930. aastate algupoolel kiusasid parempoolsed selle liikmeid.

Nii austrofašistliku diktatuuri (1934–1938) kui ka Saksa okupatsiooni ajal oli partei keelatud ja selle liikmeid kiusati pidevalt taga, kuid pärast Austria vabastamist Saksa okupatsioonist tõusis partei sõjajärgse Austria poliitikas tähtsaks jõuks.


Dolomiit

See artikkel on mineraalist; kivimi kohta vaata artiklit Dolokivi.

Dolomiit on karbonaatne kivimit moodustav mineraal.

Karbonaatkivim "dolokivi" (sageli samuti dolomiidiks nimetatav), koosneb valdavalt dolomiidist.


Hans Christian Andersen

Hans Christian Andersen (2. aprill 1805 Odense – 4. august 1875) oli Taani kirjanik.

Teda teatakse eeskätt muinasjuttude (üle 200 jutu) autorina, kuid ta kirjutas ka reisikirju, kuus romaani, poolsada näidendit ja üle tuhande luuletuse. Tema muinasjutte on tõlgitud 125 keelde ning neist inspireerituna on loodud näidendeid, ballette ja filme.

Alates 1967. aastast tähistatakse Hans Christian Anderseni sünniaastapäeva rahvusvahelise lasteraamatupäevana.


Sedimentoloogia

Sedimentoloogia on teadusharu, mis käsitleb sedimentatsiooni.

Sedimentoloogia uurib setete moodustumist, transporti, settimist ning diageneesi.

Sedimentoloogia on tihedas seoses settekivimite teaduse ehk litoloogiaga.


Sedimentatsioon (geoloogia)

Sedimentatsioon on protsesside kogum, mis hõlmab kivimite murenemist, setete transporti, settimist ja settekivimite moodustumist.


Tubala rändrahn

Tubala rändrahn on kaitsealune rändrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla–Käina maantee 5. kilomeetri alguses Tubala küla põhjaosas maanteest paarkümmend meetrit läänes. Ta asub metsaservas ja on maanteelt hästi nähtav.

Rändrahn on 6,8 meetrit pikk, 4,7 meetrit lai ja 3,5 meetrit kõrge. Tema ümbermõõt on 20 meetrit ja maht 67 kuupmeetrit. Ta on mahu järgi suuruselt 6. kivi Hiiumaal.

Kõpu Majaka Fond on kivist paarkümmend meetrit kagusse paigaldanud suure puuvaia, mis legendi järgi Hiiumaad merepõhjas paigal hoiab.


Kärdla rannakivi

Kärdla rannakivi (Titekivi) on rändrahn, mis asub Hiiu maakonnas Kärdla supelrannas, "Rannapaargu" hoone läheduses. Kivi pikkus on 5,5 meetrit, laius 3,5 meetrit, kõrgus 3 meetrit ja ümbermõõt 14,8 meetrit.

Kivi asub merepiiril. Harilikult saab kuiva jalaga minna kivini, kuid mitte ümber kivi jalutada.

Kivisse on raiutud kaks joont aastaarvudega 1893 ja 1967. Need jooned näitavad, kui kõrgele vesi neil aastail suure tormiga küündis.


Dr Hay dieet

Dr Hay dieet on toidu kombineerimisel põhinev toitumisrežiim, mille töötas välja Ameerika arst ja toitumisteoreetik dr William Howard Hay (1866–1940).

Hay sündis Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Hartstownis, õppis meditsiini New Yorgi ülikoolis, lõpetas selle 1891 ning tegeles arstipraksisega 16 aastat. Kui Hayl diagnoositi kõrgvererõhktõbi ja südame laienemine, hakkas ta otsima võimalusi tervisliku toitumise abil oma seisundit parandada. Aastaks 1911 töötas ta välja omanimelise dieedi, mille abil väidetavalt kaotas ise 3 kuuga kehakaalust 20 kg, ning hakkas seda soovitama nii suhkurtõve kui liigesepõletiku all kannatajatele.

Hay hüpoteesi järgi põhjustab haigusi keha ebaõige keemiline tasakaal, mida põhjustab ainevahetuse happeliste jääkide kuhjumine. Selle peapõhjused on liha ja rafineeritud süsivesikute liigtarbimine, seedimiskeemia põhimõtete eiramine ning kõhukinnisus.

Valgu ja tärklise koossöömise vältimine on Hay dieedi tähtsaim osa. Valgud vajavad seedumiseks happelist keskkonda, mis aktiveerib valkude lõhustamiseks vajaliku ensüümi pepsiini. Tärklise või suhkru juureolek neutraliseerib keskkonda ja valgud ei seedu täielikult. Süsivesikud aga vajavad seedimiseks aluselist keskkonda; tärkliste lõhustumise protsess algab suus amülaasi osalusel. Happeline toit (loomsed valgud, hapud puuviljad) takistab seda. Mittetäielik seedimine võib kaasa tuua jääkainete ja toksiinide kuhjumise organismis ning mitmeid terviseprobleeme. Vale toitumine tekitab ülemäära happelise keskkonna ning kurnab liigselt keha loomulikku paranemis- ja taastumisressurssi.

Meedikud on Hay teooriaid kritiseerinud, väites, et mittetäieliku seedimise kahjulikud jäägid ei saa organismis kuhjuda, vaid väljutatakse loomulikul teel. Samuti on osutatud, et väga paljud levinud toiduained sisaldavad nii valke kui tärklist. Ka ei ole tõendatud, nagu oleks Hay dieedi abil võimalik tõhusalt kehakaalu vähendada. Sellegipoolest on Hay dieeti järginud paljud kuulsused, sealhulgas väidetavalt printsess Diana, ning sellest on mitmeid uuemaid modifikatsioone.


Clyde Drexler

Clyde Austin Drexler (sündinud 22. juunil 1962 New Orleansis) on endine USA korvpallur, kes mängis NBA korvpalliliiga Portland Trail Blazersi ja Houston Rocketsi klubis kokku 15 hooaega, tulles 1995. aastal ka NBA meistriks. Drexler võitis 1992. aasta Barcelona olümpiamängudel legendaarse Dream Teami koosseisus kuldmedali ja on valitud korvpalli kuulsuste halli.


Eestimaa Rahvaliit

Eestimaa Rahvaliit (lühend ERL) oli konservatiivne agraarpartei Eestis.

Erakond moodustati, kui Eesti Maarahva Erakond võttis 1999. aastal uueks nimeks Eestimaa Rahvaliit ja sellega liitus alates 2000. aastast veel kolm väikest parteid. Rahvaliit oli asutamisest kuni 2011. aastani esindatud Riigikogus ja vahemikus 2003–2007 ka riigivalitsuses. Eriti edukad oldi kohalikel valimistel. Alates 2006. aastast hakkasid erakonna populaarsus vähenema ja sisemised vastuolud kasvama, mis viis paljude juhtivate liikmete lahkumiseni ja partei 2011. aasta valimistel parlamendist väljalangemiseni. 2012. aastal reorganiseeriti Rahvaliit Eesti Konservatiivseks Rahvaerakonnaks.


Larry Bird

Larry Joe Bird (sündinud 7. detsembril 1956) on endine elukutseline korvpallur ja treener, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 13 aastat. Kogu karjääri Boston Celticsit esindanud Bird tuli kolmekordseks NBA meistriks ja USA koondisega 1992. aastal olümpiavõitjaks.