Proletariaadi diktatuur

Proletariaadi diktatuur on marksismi järgi kapitalistliku korra likvideerimise ja riigi purustamise tulemusel kehtestatava proletariaadi riigivõimu olemuse määratlus. Lenin nimetas proletariaadi diktatuuri ideed marksismi üheks kõige tähtsamaks ideeks riigiküsimuses. Proletariaadi diktatuuri kättevõitmine on marksismi järgi sotsialistliku revolutsiooni põhisisuks. Revolutsiooniline proletariaadi diktatuur oleks kapitalismilt sotsialismile ülemineku perioodi riik, mille funktsiooniks on töölisklassi võimu kasutamine vastupanu mahasurumiseks, võidu kindlustamiseks, kaitseks välisriikide sekkumise vastu. Marksismi järgi proletariaadi diktatuur ei tähenda ainult vägivalda. Tema peamine funktsioon peaks olema loov, ülesehitav. Proletariaat kasutab diktatuuri selleks, et koondada enese ümber laiad töörahva hulgad ja tõmmata nad kaasa sotsialistlikku ülesehitustöösse. Proletariaadi diktatuuri aluseks on töölisklassi ja talurahva liit, milles töölisklassile kuulub juhtiv osa. Marksismi järgi on proletariaadi diktatuur kõrgeim demokraatia tüüp — reaalne demokraatia töörahva jaoks, mille eesmärgiks on tõmmata rahvahulgad võimalikult ulatuslikult kaasa riigi ja ühiskonna juhtimisele. Peamiseks juhtivaks ja suunavaks jõuks proletariaadi diktatuuri süsteemis on kommunistide partei. Proletariaadi diktatuuri süsteemi kuuluvad mitmesugused massiorganisatsioonid: rahvaesinduse organid, ametiühingud, kooperatsioon, noorsooühingud ja teised organisatsioonid.

Proletariaadi diktatuuri vormid võivad olla mitmekesised, sest nad sõltuvad konkreetsetest tingimustest. Mõiste "diktatuur" ei iseloomusta antud juhul riigivormi ega riigi poliitilist režiimi. Ajalooliselt esimeseks proletariaadi diktatuuri vormiks oli Pariisi Kommuun. Lenini järgi olid Nõukogud uus Proletariaadi diktatuuri vorm. Teoreetiliselt on võimalik Proletariaadi diktatuuri vormina ka parlamentlik vabariik. Koos sotsialismile üleminekuga toimub Proletariaadi diktatuuri riigi järkjärguline ülekasvamine üldrahvalikuks riigiks, mis on vajalik etapp teel ühiskonna kommunistliku omavalitsuse loomise poole.


Enesemääramisõigus

Enesemääramisõigus on rahvuslikku teadvust omava grupi õigus rajada riik ja vabalt valida selle valitsemisvorm.

Rahvaste enesemääramisest räägiti algul kui poliitilisest doktriinist. I maailmasõjas tunnustasid liitlased enesemääramist kui eesmärki, mis aitab kaasa rahu saavutamisele. Woodrow Wilson nimetas oma neljateistkümnes teesis enesemääramisõigust olulise eesmärgina sõjajärgse maailma jaoks.

Pärast teist maailmasõda sai enesemääramisõigusest üks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peamisi eesmärke. ÜRO põhikiri käsitleb enesemääratlemist kahes tähenduses. Esiteks on riikidel enesemääramisõigus kui õigus vabalt valida oma poliitiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline kord. Teiseks on rahvastel õigus luua oma riik või mingil muul kombel määratleda oma suhe juba olemasoleva riigiga.


Tšingis-khaan

Tšingis-khaan (1155 või 1162–1227), sünninimega Temutšin, oli ajaloo suuruselt teise riigi, Mongoli impeeriumi rajaja ning suurkhaan.

Tšingis-khaani esivanemate kaugem päritolu pole selge. Hiinlased mainivat ta isa Jesugei-bagaturi punakaid juukseid ja heledaid silmi. Temutšini sünnikoht on praegune Burjaatia.


Üldkohus

Üldkohus (kuni 1. detsembrini 2009 Esimese Astme Kohus) on üks Euroopa Liidu kohtutest. See loodi 1988. aastal.

Üldkohus ja Euroopa Kohus kokku moodustavad Euroopa Liidu Kohtu, mis omakorda on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. 2004–2016 tegutses Euroopa Liidu Kohtu koosseisus nende kõrval ka Avaliku Teenistuse Kohus.


Vasakpartei (Rootsi)

Vasakpartei (Vänsterpartiet, lühend V) on Rootsi sotsialistlik partei. Enne 1990. aastat kandis ta nime Vasakpartei – Kommunistid (Vänsterpartiet kommunisterna, lühend vpk).

Erakond asutati 1917 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei lõhenemisel kommunistideks ja sotsiaaldemokraatideks. Vasakpartei deklareerib ennast 1996. aastast sotsialistlikuks, feministlikuks parteiks. (1996. aastal lisati sõna feministlik.) Parteil on 12 500 liiget.


Leon Šabad

Leon Šabad (vene keeles Леон Манусович Шабад Leon Manussovitš Šabad; 19. jaanuar (vkj 6. jaanuar) 1902 Minsk – 29. august 1982 Moskva) oli juudi päritolu Nõukogude Liidu arstiteadlane (onkoloog).

Tema isa oli pärit Vilniusest. Ta lõpetas 1924. aastal Leningradi 1. Meditsiiniinstituudi.

1938. aastast oli ta professor ning 1941. aastani Leningradi 2. Meditsiiniinstituudi patoloogilise anatoomia kateedri juhataja. Aastatel 1942–1943 oli ta Krasnojarski Riikliku Meditsiiniinstituudi patoloogilise anatoomia kateedri juhataja.

1935. aastast töötas ta Üleliidulises Eksperimentaalmeditsiini Instituudis ning NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia Morfoloogiainstituudis ja Onkoloogiainstituudis eksperimentaalontoloogia laboratooriumi (1958. aastast kantserogeensete agensite laboratooriumi) juhataja. Need laboratooriumid rajas ta ise. Ta oli mitu korda sunnitud laboratooriumi uuesti asutama uues kohas.

Ta osales Rahvusvahelise Vähiuurimise Keskuse loomisel.

Oli 1953. aastast NLKP liige.


Ööülikool

Alates 2000. aastast on toimunud üle saja kohtumise Eesti õppejõudude ja mõtlejatega. Selle aja jooksul on loenguid pidanud Kaia Lehari, Marju Lauristin, Peeter Laurits, Mihhail Lotman, Kalevi Kull, Andres Ehin, Hasso Krull, Hardo Pajula, Jaanus Rohumaa, Jaan Tätte, Irina Belobrovtseva, Lepo Sumera, Jaanus Harro, Mart Kalm, Evald Saag, Gunnar Aarma ja paljud teised.

"Ööülikool" sai alguse ideest luua kuuldemänguline fiktsioon ühe ülikooli juures tegutsevast vaimsest vennaskonnast, kes kord nädalas kutsub endale külla ühe välislektori, keda nende koolis tavaliselt kuulata ei ole võimalik.

"Ööülikooli" temaatika hõlmab humanitaarteadusi, muusikat, teatrit, filmi, kunsti, rahvuskultuuri ning ainevaldkonda, mida tinglikult võiks nimetada "inimene ja keskkond".


Pealtnägija

"Pealtnägija" on Eesti Televisiooni uuriv-ajakirjanduslik saatesari, mis on eetris alates 1999. aasta sügisest.

"Pealtnägija" vastutav toimetaja ja saatejuht on Mihkel Kärmas, kaasautorid Kristjan Pihl, Piia Osula, Piret Järvis-Milder ja Taavi Eilat. Saadet juhtisid 2007. aastani Vahur Kersna ja Mihkel Kärmas. Pärast Kersna lahkumist tervislikel põhjustel liitusid saate meeskonnaga ajakirjanikud Roald Johannson, Rasmus Kagge ja Kadi Jaanisoo, hiljem Piret Järvis ja Anna Gavronski. Roald Johannson lahkus 2015. aastal. 2016. aastal lahkus Rasmus Kagge, pärast mida liitusid saate meeskonnaga Kristjan Pihl ja Taavi Eilat. 2017. aastal lahkus "Pealtnägija" meeskonnast Piret Järvis, kes jätkas "Terevisiooni" juhtimise kõrvalt koostööd, ja liitus Dmitri Pastuhhov, kes juhtis ETV+ ajakirjanduslikku saadet "Insight".

"Pealtnägija" meeskonnas on saatesarja algusest saatejuht Mihkel Kärmas, produtsent Piret Priisaar ja režissööri assistent Jaak Tammearu.

"Pealtnägija" saade ja kaasautorid on võitnud mitmeid tele- ja ajakirjandusauhindu. Esimese telesaatena võitis "Pealtnägija" Bonnieri uuriva ajakirjanduse auhinna, kui Rasmus Kagge ja Mihkel Kärmas pälvisid tunnustuse 2011. aastal ilmunud lugude eest isamaaliste poliitikute sahkerdamisest elamislubadega. 2017. aasta Eesti filmi- ja teleauhindade konkursil pälvis "Pealtnägija" parima publitsistikasaate ja Mihkel Kärmas parima toimetaja auhinna.

2017. aastal toetas "Pealtnägija" saadet ÜRO pagulasamet sihtotstarbeliselt 2400 dollariga, arvatavalt loo jaoks, kus käidi Türgis pagulasabi uurimas.

2022. aastal pälvis "Pealtnägija" Eesti filmi- ja teleauhindade konkursil (EFTA) parima päevakajasaate tiitli.


Põtalovo

Põtalovo (läti keeles Pitalova, Abrene) on linn Venemaal Pihkva oblastis. Ta on Põtalovo rajooni keskus. Asub Utroja jõe ääres.


Šabdar Ossõp

Šabdar Ossõp (õieti Jossif Arhipovitš Šabdarov; Шабдар Осып (Иосиф Архипович Шабдаров); (8. aprill 1898 – 11. november 1937) oli mari kirjanik.

Ta sündis Izi Lužalu külas praeguses Sernuri rajoonis Mari Eli Vabariigis. 1932. aastal lõpetas ta Kaasanis pedagoogilise instituudi.

Luuletusi hakkas ta kirjutama 1918. aastal.

Ta langes alusetute repressioonide ohvriks (hukkus Gulagis või lasti maha "troika" otsuse põhjal). Ta rehabiliteeriti postuumselt.


Saksamaa president

Saksamaa president (Bundespräsident; Bundespräsident der Bundesrepublik Deutschland) on Saksamaa riigipea.

Presidendil ei ole Saksamaal tegelikult poliitilist võimu. Tema peamisteks ülesanneteks on vastuvõetud seaduste allkirjastamine, Liidupäeva valimiste väljakuulutamine ning valitsuse ametisse kinnitamine ja ametist vabastamine.

Presidendi valib Liidukogu (Liidupäev ja sama palju liikmeid liidumaade esindustest) viieks aastaks.

Presidendikandidaat peab olema vähemalt 40-aastane. Presidenti ei saa valida ametisse rohkem kui kaheks ametiajaks järjest.


Vastupaavst

Vastupaavst (ladina keeles antipapa) on isik, kes on kas valitud või seatud parajasti ametis oleva paavsti vastu kui konkureeriv kirikupea. Tema "tiitel" on suhteline, sest osa kiriku liikmeid võib pidada teda õigeks paavstiks. Ajalooliselt on tiitel määratletud selle järgi, milline kahest või enamast paavstist saavutas laiema tunnustuse ja milline (või millised) mitte.

Ajaloos seati vastupaavste ametisse mitmel põhjusel. Esimesed vastupaavstid valiti protestiks kiriku ametliku poliitika vastu kiriku sees olevate skismaatiliste vähemusgruppide poolt, sageli tekkis ka küsimusi, kumb paavstidest on õige ja kumb vale ning et paavstivalimiste kord oli suhteliselt segane, siis võisid teatud huvigrupid peaaegu alati ametis oleva paavsti kohta väita, et too on tegelikult ebaõiglaselt ametisse saanud ehk tegelikult valepaavst ning lasta valida omaenda kandidaadi, kes enamasti siiski vastupaavsti tiitliga ajalukku läks.

Alates 10. sajandist nimetasid oma soosikuid paavsti ametisse ka Saksa-Rooma keisrid. Otto III näiteks nimetas esialgu paavstiks oma nõo, seejärel aga õpetaja. Need paavstid saavutasid kiriku keskvõimu nõrkuse tõttu ka üldtunnustuse. Ent kui paavstlus tugevnes, siis muutusid vastupaavstid keisri ja paavsti vahelises võitluses poliitiliseks relvaks. Keiser ja tema liitlased toetasid vastupaavsti, kuid enamasti ei olnud sellest kuigivõrd abi ning pärast seda, kui keiser ja paavst olid ära leppinud, pidid vastupaavstid niikuinii oma ametist loobuma. Esimesena määras vastupaavsti ametisse keiser Heinrich IV, seda tegid ka mitu tema järglast, ka näiteks Friedrich Barbarossa, Friedrich II ja viimasena keiser Ludwig IV 14. sajandil.

Paavsti ja vastupaavsti oli eriti keerukas eristada aga 15. sajandi alguses, mil Euroopa oli lõhenenud Rooma ja Avignoni paavsti toetajateks, kellest kumbki end õigeks kirikupeaks pidas. Olukorra lahendamiseks kutsuti kokku kirikukogu, mis komplitseeris olukorda aga veelgi, valides veel kolmandagi paavsti. Lõpuks kuulutati need Konstanzi kirikukogul kõik vastupaavstideks ning ametisse nimetati Martinus V, misjärel kolm ülejäänud paavsti olid sunnitud oma ameti maha panema.

Viimaseks ajalooliseks vastupaavstiks oli aga Felix V, kes valiti Baseli kirikukogul 1439. aastal ning pani oma ameti maha 1449. aastal.

Vaatamata sellele, et ametlik kirikupoliitika süüdistas vastupaavste kui skismaatikuid erinevates surmapattudes või vähemasti ebaväärikas käitumises, olid need süüdistused enamasti alusetud ning paavstide-vastupaavstide vastuolud olid seotud peamiselt kas kirikusisese või sekulaarse ja sakraalse võimuvõitlusega.

20. sajandil on vastupaavstideks nimetatud mitu katoliku sekti juhti, kuid nende mõju on äärmiselt väike, võrreldes ajalooliste vastupaavstidega.


Aleksander III (paavst)

Aleksander III, ladinapäraselt Alexander III (Orlando Bandinelli või Rolando Bandinelli; 1105 ? – 30. august 1181) oli paavst 1159–1181. Ta oli 170. paavst.

Orlando Bandinelli sündis Sienas Ranuccio (Rainutius) Bandinelli peres. Tema lähisugulastest on teada veel onupojad, kes asusid hiljem õppima Pariisi ülikooli. Temast sai esimene Sienast pärit paavst, hiljem on Sienast pärinenud veel paavstid Pius II, Pius III ja Aleksander VII.

Bandinelli liitus augustiini regulaarkanoonikutega. Ta ordineeriti vaimulikuks, sai 1139 Bologna ülikooli kanoonilise õiguse professoriks ja 1141 või 1142 diakoniks ning Pisa katedraali kapiitli kanoonikuks.

Bandinelli tutvus Pisas viibides Bernardo Paganelliga (hilisem paavst Eugenius III), kes kutsus ta 1150 Rooma ja määras ta oktoobris 1150 Santi Cosma e Damiano kardinaldiakoniks, 1151 San Marco kardinalpreestriks ning 1153 kantsleriks.

Hadrianus IV saatis Bandinelli oktoobris 1157 Besançoni riigipäevale, kus tal tekkisid Saksa-Rooma keisri Friedrich I Barbarossaga erimeelsused mõiste "beneficium" tõlgendamise osas. Bandinelli saadeti hiljem legaadina Sitsiiliasse.

Kardinal Bandinelli osales 3 paavsti valimistel 1153–1159. Ta kirjutas "Summa Magistri Rolandi" Gratianuse "Decretumi" kohta ja "Sententiae Rolandi".


Debrecen

Debrecen on komitaadi õigustega linn Ungari idaosas. Ta on Hajdú-Bihari komitaadi keskus ning elanike arvult teine linn Ungaris.


Troinoi (Singer Vinger)

"Troinoi" on Eesti ansambli Singer Vinger 2000. aastal ilmunud kogumikalbum, milles sisaldub ansambli looming alates selle tegevusest nimede Pära Trust ja Turist all kuni 1996. aastani.


Ushuaia

Ushuaia on linn Argentinas, Tulemaa provintsi ja Ushuaia departemangu halduskeskus.

Linn asub Tulemaa saare kaguosas, Beagle'i väina põhjakalda ja mägede vahel.

Ushuaiat peetakse maailma lõunapoolseimaks linnaks (sellele staatusele pretendeerib ka teisel pool Beagle'i väina asuv Tšiili asula Puerto Williams, mis on aga linna kohta väikse elanike arvuga).


Buenos Airese järv

General Carrera järv ehk Buenos Airese järv (Tšiilis Lago General Carrera, Argentinas Lago Buenos Aires) asub Tšiili ja Argentina piiril ja on nende riikide suurim järv. Järve pindala on 1850 km², millest 970 km² kuulub Tšiilile ja 880 km² Argentinale. Järv on tekkinud liustike sulamisveest.

Järve lõunakaldal asub Chile Chico linn.


Kassikakk

Kassikakk (ladina keeles Bubo bubo) on kaklaste sugukonda kassikaku perekonda kuuluv lind, suurim kaklane.

Teaduslikult kirjeldas kassikakku esimesena Linnaeus 1758.

Kassikakk on Euraasias laialt levinud hulgu- ja paigalind. Elupaiga suhtes pole ta nõudlik. Teda võib kohata metsas, stepis ja kõrbes, nii tasandikul kui mägedes. Tjan-Šanis tõuseb ta 3 km ja Tiibetis koguni 4,7 km kõrgusele. Ta pesitseb põhjas kuni metsapiirini, idas Jakuutia, Sahhalini ja Jaapanini ning lõunas Põhja-Aafrika, Araabia ja Lõuna-Hiinani. Eestis on ta üldlevinud hajus paigalind.

Kassikaku üldpikkus on 72–82 cm, tiibade siruulatus 150–180 cm, tiiva pikkus 41–52 cm ja kaal 2,1–3,2 kg. Emaslinnud on isastest märksa suuremad, aga välimuselt on mõlemad ühesugused. Levila eri osades erinevad kassikakud suuruse ja värvuse poolest, lõuna pool on nad suuremad. Kehaehituse ja eluviisi poolest sarnaneb harilik kassikakk teiste kassikakuliikidega.

Kassikaku peas on suliskõrvad, mis on pikkadest sulgedest moodustunud tutid.

Täiskasvanud kassikaku ülapool on kirju. Ruugel, kollakal või harvem valkjal taustal on tumepruun piki-, harvem põikimuster. Labahoosuled on roostekollase tüvikuga ja tipu lähedal musta põikmustriga. Tüürsulgedel on kollakal või ookrivärvi taustal tumedatest märgistest ja täppidest ebakorrapärane ristimuster. Alapool on ruuge, ookrivärvi või valkjas. Pugul ja rinnal on mustad pikilaigud, kõhul ja külgedel peened pruunikad või mustad vöödid. Saba ja kurgu alune on valge. Vikerkest on erkoranž või punakas, nokk ja küünised on mustad. Noorlinnud on vanalindude moodi, aga heledamad ja tuhmimad.

Kassikakk teeb lennates 5 tiivalööki sekundis, mis on tema suuruse kohta palju.

Kassikakk on öö- ja hämarikulind, aga levila põhjaosas peab ta päevalgi jahti, sest seal on suvel päevad väga pikad ja ööd lühikesed. Ta sööb väikesi ja keskmise suurusega imetajaid, kuid eelistab närilisi. Haruharva ründab ta suuremaid loomi, näiteks metskitsi. Kuid kassikaku toidus on palju linde, alates pisivärvulistest kuni suurte kanaliste (metsis ja teder) ning pistrikulisteni (rabapistrik, kanakull ja karvasjalg-viu). Konni ja kalu sööb ta harva.

Vanasti armastasid kassikakud Eestis mügrisid süüa. Kuid siin lahti pääsenud invasiivne liik mink paneb viimasel ajal ise mügrid nahka ja kassikakud peavad muud toitu otsima. Näiteks on nad hakanud sööma parte ja teisi veelinde.

Endise NSV Liidu alal sigib kassikakk märtsi lõpul ja aprillis. Pesa asub tavaliselt maapinnal ja selleks on emaslinnu tallatud lohk, millel pole isegi vooderdust. Teiste lindude mahajäetud pesi hõivatakse harva. Pesa võib olla hästi varjatud kohas langenud puude okste või juurte all, aga ka võrdlemisi lagedal. Maapinnal pesitsemise tõttu on kassikaku munad ja pojad pidevas ohus ning kõik kiskjad on kassikaku vaenlased.

Kurnas on tavaliselt 2 või 3, harvem 4, vahel isegi 5 muna. Muna kaalub 75 g, mis on linnu suuruse kohta suhteliselt vähe. Emane haub ligi 35 päeva. Sel ajal isane toidab teda. Noorlindude suremus on suur. Tavaliselt on poegi pesakonnas vähem kui mune kurnas. See on seletatav asjaoluga, et kassikakk hakkab hauduma kohe pärast esimese muna munemist ja pojad on eri vanusega.

Eestis on ta ebaühtlase levikuga, peamiselt rannikualadel pesitsev harv haudelind. Aastal 2005 elas Eestis 120–200 paari, keskmine asustustihedus 0,003–0,005 paari/km². Kassikaku arvukus on Eestis viimastel aastatel pidevalt langenud. 2010. aasta hinnangu järgi pesitses Eestis vaid 60–120 paari kassikakke, mida on poole vähem kui aastatel 1998–2002. Sellise arvukuse juures peetakse Eesti kassikakuasurkonna suurust liigi pikaajaliseks säilimiseks ebapiisavaks. Kassikakke ohustab madal sigimisedukus, näiteks 2009 ei lennuvõimestunud Eestis teadaolevalt ühtegi kassikaku poega. 2010. aastal viidi kassikakk seadusemuudatusega kaitstud liikide teise kategooria alt üle esimesse.

Kassikakkude arvu vähendab prügilate sulgemine. Ajal, mil Soomes oli tuhatkond prügilat, elasid kassikakud prügimäerottide arvel priskelt, aga tänapäeval on prügilate arv Soomes vähenenud kümme korda ja kassikakkude arv väheneb.

Kassikakke ohustavad elektriliinid. Umbes pooled Euroopa kassikakkudest surevad elektrilöögi tagajärjel. Eestis on see osakaal umbes samasugune.

Kassikakud elavad kuni 20 aastat, aga vangistuses kuni 68 aastat. Täiskasvanud lindudel ei ole looduslikke vaenlasi ja sellepärast võib neid pidada tippkiskjateks. Nende peamine vaenlane on inimene: lisaks elektriliinidele saab neid surma kokkupõrkes sõidukitega ja küttimise tõttu.

Alates 2005 on vähemalt 5 paari kassikakke asunud elama Helsingisse. Nad toituvad inimeste poolt vabaks lastud ja metsistunud küülikutest, keda Helsingis ohtralt elab.

6. juunil 2007 lendas kassikakk nimega Bubi Helsingi olümpiastaadionile, kus toimus parajasti 2008. aasta EM-valikmäng Soome ja Belgia jalgpallikoondise vahel. Matš katkes 6 minutiks. Pärast seda, kui Jonathan Johansson lõi Soome kasuks mängu avavärava, lendas ta minema. 2007. aasta detsembris nimetati Bubi Helsingi aasta kodanikuks ja sellest ajast nimetatakse Soome jalgpallikoondist kassikakkudeks (soome keeles Huuhkajat).


Andres Jüriado

Andres Jüriado (13. mai 1938 Luunja vald – 4. veebruar 2003 New York) oli Vabadusraadio – Raadio Vaba Euroopa (RFE–RL) kauaaegne kaastöötaja.

Lapsena põgenes perega Punaarmee eest Läände. Pärast põgenikelaagris elamist Saksamaal rändas perekond edasi USA-sse.

Ta andis organisatsiooni United Baltic Appeal – Baltic Appeal to the United Nations (BATUN) kaudu panuse sellele, et ÜRO-s arutati inimõiguste rikkumisi Balti riikides. Oli BATUN-i üks peamisi aktiviste ja 32 aastat selle juhatuse liige.

Osales AABS-i (Balti Uurimuste Edendamise Ühing) organiseerimisel, olles 1967–1968 üheks eestlaste esindajaks selle asutavas toimkonnas.

Lõpetas eliitgümnaasiumi New Yorgi Bronxi linnaosas. Mõni aasta pärast raamatukoguteaduses magistrikraadi saamist Columbia ülikooli juures palgati Jüriado Vabadusraadio eestikeelsesse toimetusse ning ta töötas RFE–RL-i juures ligi 15 aastat.

Jüriado oli ühteaegu boheemlane ja eesti patrioot. Suurte teadmiste ja suurepärase mäluga. Koloriitne tegelane. Sakslased ütleksid "tuntud nagu kirju koer".

Andres Jüriado oli kunagi kohanud Yasser Arafati ÜRO New Yorgi peakorteri liftis. Andresel oli kombeks kõikide inimestega vestelda – nii riigijuhtide kui ka taksojuhtidega. Arafat olla öelnud: "Jah, eestlased, miks ma ei tea. Teine allasurutud rahvas nagu meiegi. Toetan teie vabaduspüüdlusi."

Suuresti tänu Jüriado jõupingutustele ilmus ajalehes The New York Times olulisi kirjutisi Eestis nõukogude ajal toimunud ülekohtu teemal.

Kuigi Jüriado ei elanud kunagi Eestis, käis ta kodumaal mitu korda pärast taasiseseisvumist. Tal olid arvestatavad teened pagulaste peetud välisvõitluses. Elas valdava osa elust Ameerikas, keeldus aga teiste eestlastega inglise keelt rääkimast, mis paguluses võrsunud ja võrsuvate eesti päritolu inimeste seas muidu küllaltki tavaline oli.


BATUN

BATUN ehk Baltic Appeal to the United Nations (Balti Apell ÜRO-le) oli 1966. aasta veebruaris New Yorgis Baltimaade noorte pagulaste ühistöös rajatud organisatsioon, mis kandis algul nime United Baltic Appeal.

BATUN andis külma sõja aastail olulise panuse selleks, et ÜRO-s arutataks inimõiguste rikkumist Balti riikides.

Organisatsioon aitas 1970. aastail tutvustada anastatud Balti riikide 45 kodaniku pöördumist, niinimetatud Balti apelli, ning korraldas istumisstreigi ajalehe New York Times hoone sissekäigu ees tänaval ja trepikojas, mille tulemusel hakkas ajaleht pöörama enam tähelepanu anastatud Balti riikides toimuvale.


Suitsupääsuke

Suitsupääsuke (Hirundo rustica) on pääsulaste sugukonda kuuluv väike rändlind.

Suitsupääsuke on Eesti ja oli aastatel 1962–1964 Austria rahvuslind.


Korporatsioon Amicitia

Korporatsioon Amicitia (lühendatult Korp! Amicitia, samuti C!A!) on eesti naisüliõpilasi ühendav akadeemiline organisatsioon, mis on asutatud 21. novembril 1924 Tartus. Korporatsiooni Amicitia välismärkidel kasutatav värvikombinatsioon on sirelililla, tumeroheline ja kuldne.


Bonaire

Bonaire on 288 km² suurune saar Kariibi meres Venezuela ranniku lähedal. Saare halduskeskus on Kralendijk.

Saar kuulus aastatel 1954–2010 Madalmaade Kuningriigi koosseisus oleva Hollandi Antillide koosseisu. Alates 10. oktoobrist 2010 moodustab Bonaire Saba ja Sint Eustatiusega kõrval ühe kolmest Hollandi eriomavalitsusest (bijzondere gemeente) Kariibi Madalmaades.

2019. aasta alguses elas saarel 20 104 inimest.

Saar on kolmest ABC saarest väikseim.

Saare esimesed elanikud olid Caiquetio indiaanlased, kes saabusid Bonairele tänapäeva Venezuela territooriumilt umbes 1000. aasta paiku. Esimeste eurooplastena maabusid saarel Alonso de Ojeda ja Amerigo Vespucci 1499. aastal.

Bonaire saarest vahetult läänes asub ka Klein Bonaire (tõlkes Väike Bonaire), mille pindala on 6 km² ja kus inimesi ei ela.


Saba saar

Saba on saar Kariibi meres Tuulepealsete saarte rühmas. Saar moodustab ühe kolmest Hollandi eriomavalitsusest (bijzondere gemeente) Kariibi Madalmaades. Selle halduskeskus on The Bottom. Saare pindala on 13 km² ja elanike arv 1933 (2020).

Suurema osa saarest moodustab kustunud vulkaan Mount Scenery (888 m), mis on Madalmaade Kuningriigi kõrgeim punkt.

2010. aastani kuulus Saba Hollandi Antillide koosseisu.

Saarel on 1963. aastal valminud Juancho E. Yrausquini lennujaam, kus on maailma lühim (u 400 m) kaubanduslik lennurada. Saarele saab lennata vaid Sint Maartenis asuvast Printsess Juliana rahvusvahelisest lennujaamast.

Esimene lennuk maandus saarel 1959. aasta 9. veebruaril Saint-Barthélemyst. Lennuki Dornier Do-27 piloot oli Rémy de Haenen.

Saarel väljastatakse kohalikku ajalehte Saba Herald.


Christopher Franke

Christopher Franke (sündinud 6. aprillil 1953 Berliinis) on saksa muusik.

Ta oli 1970. aastast Saksa elektroonilise muusika ansambli Tangerine Dream liige koos Edgar Froese ja Peter Baumanniga.

Algul mängis ta ansamblis löökriistu, hiljem aga süntesaatoreid.

1988. aastal lahkus Franke bändist ja asutas plaadifirma Sonic Images. 1991. aastal kolis ta USAsse, et kirjutada filmimuusikat.

Franke on kirjutanud ka ulmeseriaali "Babylon 5" muusika.


Jeffrey Sinclair

Jeffrey Sinclair on väljamõeldud tegelaskuju USA ulmetelesarjas "Babylon 5". Sinclairi osa mängib Michael O'Hare.

Jeffrey David Sinclair sündis 3. mail 2218. aastal Marsi koloonias. Sinclairi isa oli Maa Alliansi sõjaväe piloot, kes osales Balose lahingus, mis oli Dilgari sissetungi viimane kokkupõrge.


Madalmaade Kuningriik

Holland ehk Madalmaad (ametlik nimi Madalmaade Kuningriik, hollandi keeles Koninkrijk der Nederlanden) on riik, mille valdav osa asub Lääne-Euroopas.

Madalmaade Kuningriigi riigipea on Madalmaade kuningas. Madalmaade Kuningriik, mis on föderatiivne monarhia, erineb Euroopa maast Hollandist, mis on detsentraliseeritud unitaarriik. Mõlema valitsemisviis on konstitutsiooniline monarhia.

Maadevahelised suhted määrab kindlaks Madalmaade Kuningriigi statuut (Statuut voor het Koninkrijk der Nederlanden) 28. oktoobrist 1954.

Hollandi kabinet vabandab mineviku orjakaubanduse eest. Sellest teatas telekanal RTL, viidates oma allikatele. Kanali andmetel eraldavad Madalmaade ametiasutused selleks 200 miljonit eurot. Raha läheb Euroopa fondile, mis viib ellu projekte, mille eesmärk on tõsta teadlikkust orjuse minevikust Euroopa riikides. Veel 27 miljonit eurot kulub orjandusteemalise muuseumi loomise projektile.

Eri maadel on erinev riigiõiguslik staatus. Kariibi mere maad on autonoomsed. Neil on õigus otsustada kuningriigi asju niipalju kui need puudutavad oma maad. Hollandit valitsevad kuningriigi asutused Madalmaade Kuningriigi põhiseaduse järgi. Holland esineb nii sise- kui ka välisasjades Madalmaade Kuningriigina. Arubal, Curaçaol ja Sint Maartenil on igaühel oma põhikord.

Aastail 1954–1975 oli kuningriigi maa staatuses Suriname ning 1954–2010 Hollandi Antillid.


Demeter

Demeter ( Dēmḗtēr, Dooria murdes Dāmā́tēr; Rooma Ceres) oli üks kaheteistkümnest Olümpose jumalast.Ta oli vanakreeka mütoloogias viljakus- ja põllutööjumalanna, Kronose ja Rhea tütar. Demeterit kujutati täisealise naisena, sageli kuldkrooniga juustel ja kandmas viljavihkusid või küllusesarve ja hoidmas käes tõrvikut. Demeteri taimed olid teraviljad, magun ja münt ning tema loomaks peeti mürkmadu. Lisaks seostati teda ka gekodega (kuna need on roomajad nagu maodki ja elavad kivide all). Lindudest pühendati talle turteltuvi (lisaks temale oli see veel Aphrodite lind).

Demeter sõitis kuldses kaarikus, mida vedasid draakonisarnased olevused, Demeteri draakonid - Δημήτριοι δράκοντες (neid oli kaks). Demeteri atribuutika hulka kuulusid veel kuldne mõõk, millega ta vehkis ja mille pärast teda kutsuti Kuldtera-Daamiks (Khrysaoros). Arvatakse, et jumalannal oli Olümposel päris oma palee.

Kuna külvamise ja viljalõikusega tegelesid Vana-Kreekas naised, oli ta eelkõige naiste jumalanna. Põld ja rehealune olid Demeteri templid.

Tähtsaimat pidustust tema auks peeti kord iga viie aasta tagant viljalõikuse ajal septembris. Pidustused kestsid üheksa päeva, korraldati rongkäike ja toodi ohvriande, valitses üldine lõbusus ning tööd ei tehtud. Eleusise suures templis korraldati Demeteri auks tseremooniaid - Eleusise müsteeriume. Müsteeriumil oli kesksel kohal müüt, mis jutustas Demeteri ja tema tütre Persephone loo, selle müüdiga seletasid vanad kreeklased ühtlasi ka aastaaegade olemasolu..

Eleusise müsteeriumid tõotasid olla teerajajaiks igavesse õnnelikku ellu teispoolsuses Elüüseumi väljadel.


Onyx

Onyx on hardcore hiphopi bänd New Yorgist.

Bändi lõid 1989. aastal Fredro Starr, Sonee Sezaa ja Bid DS. Hiljem lisandus gruppi Sticky Fingaz (Starri nõbu).


Duke Nukem 3D

"Duke Nukem 3D" on 3D Realmsi väljatöötatud FPS-mäng, mille avalikustas 29. jaanuaril 1996 Apogee Software.


AMSN

aMSN on avatud lähtekoodiga vabatarkvaraline MSN Messengeri kloon, mis on loodud Linuxi kasutajatele Windowsi kasutajatega suhtlemiseks ning mida lastakse välja GPL litsentsi all. aMSN töötab peale Linuxi ka Windowsil ja Mac OS Xil.

Lühendit aMSN on tõlgendatud kas Alvaro's Messenger (projekti mänedžeri Alvaro J. Iradier Muro järgi) või Another MSN messenger clone.

aMSN installimisprogramm ja kasutajaliides on seadistatavad ka eestikeelseks (vaikimisi keel on inglise keel) ning eestindamata osi kasutajaliideses on vähe.


Cube (mäng)

"Cube" on vabavaraline avatud lähtekoodiga "Quake'i"-sarnane FPS-mäng, mis töötab Windowsis, Linuxis, FreeBSD-s ja Mac OS X-is ja isegi Pocket PCl-s koos 3D-kiirendiga. Ta kasutab OpenGLi ja SDLi. "Cube'i" saab mängida üksinda ja võrgus.


John Sheridan

John David Sheridan (surnud 2281) on väljamõeldud tegelaskuju, üks peategelasi ulmeteleseriaalis "Babylon 5".


Michael O'Hare

Michael O'Hare (6. mai 1952 Chicago – 28. september 2012) oli USA näitleja, tuntud eeskätt Jeffrey Sinclairi rolli täitjana ulmetelesarjas "Babylon 5".

O'Hare esines mitmes teatrilavastuses New Yorgi piirkonnas. 1992. aastal valiti ta täitma ühte pearolli (komandör Jeffrey Sinclair) ulmesarjas "Babylon 5". O'Hare jäi aga sellesse telesarja vaid esimeseks hooajaks. Tema lahkumise põhjuste kohta liikus erinevaid kuulujutte, kuid lahkuminek oli sõbralik ning toimus O'Hare vastastikusel kokkuleppel seriaali produtsentidega, sealhulgas J. Michael Straczynskiga. Hiljem pöördus O'Hare korraks veel sarja tagasi.


Nižni Novgorod

Nižni Novgorod (vene keeles Нижний Новгород 'alumine uus linn' või 'alumine Novgorod') on elanike arvult Venemaa kuues linn, Nižni Novgorodi oblasti keskus. Linn asub kohas, kus Oka jõgi suubub Volga jõkke. Aastatel 1932–1990 kandis nime Gorki. Linnast 425 km läänes asub Moskva ja 400 kilomeetrit idas asub Kaasan.

Nižni Novgorod on jagatud kaheksaks linnaosaks.


Mena Suvari

Mena Suvari (Mena Adrienne Süvari; sündinud 13. veebruaril 1979 Rhode Islandis Newportis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, modell ja moedisainer.

Mena isa oli eestlane Ando Süvari, ema osaliselt Kreeka päritolu Candice (Thompson). Tal on kolm vanemat venda.

Mena Suvari alustas karjääri 13-aastaselt modellina reklaamides osaledes. Ta töötas viis aastat modellina New Yorgis asuvas agentuuris Wilhelmina Models. Samal ajal mängis ta mitmes telesarjas kõrvalosi. Hiljem kolis ta California osariiki, kus lõpetas 1997. aastal Burbankis asuva Providence'i keskkooli (Provience High School).

Oma filmidebüüdi tegi ta aastal 1997 filmis "Nowhere". Läbimurde tuntud Hollywoodi näitlejate hulka tõid talle 1999. aastal linastunud filmid "Kuum pirukas" ja "Tabamatu ilu".

Aprillis 2021 sündis tal poeg.


Kraad

Celsiuse kraadi käsitleb artikkel Celsiuse skaala; kraadi tähis on ° Ülikooli lõpetamisel saadavat kraadi käsitleb artikkel teaduslik kraad Kraad on nurga ja kaare mõõtühik Kraad on joogi alkoholisisalduse mõõtühik


Bakalaureus

Bakalaureus on akadeemiline kraad, mis saadakse kolmeaastase (mõnikord nelja-aastase) õppekava läbimisel kõrgkoolis.

Bakalaureuseõpe on akadeemilise õppe esimene aste, mille kestel üliõpilane süvendab oma üldhariduslikku baasi, omandab eriala alusteadmisi ja -oskusi ning magistriõppeks ja töö alustamiseks vajalikke teadmisi ja oskusi. Bakalaureuseõpe lõpeb bakalaureuseeksami sooritamise või bakalaureusetöö kaitsmisega.

Eesti bakalaureuseõppes moodustab bakalaureuseeksam või bakalaureusetöö õppekavas määratud õppe mahust vähemalt kolm ainepunkti, Euroopa ainepunktisüsteemi rakendamisel vähemalt viis ainepunkti.

Bakalaureuseõppe nominaalkestus on 3–4 aastat ja õppekavas määratud õppe maht 120–160 ainepunkti. Euroopa ainepunktisüsteemi rakendamisel on õppekavas määratud õppe maht 180–240 ainepunkti. Bakalaureuseõppe lõpetanud isik võib jätkata õpinguid magistriõppes; isikud, kes on omandanud bakalaureusekraadi enne 1. septembrit 2002, võivad jätkata õpinguid ka otse doktoriõppes, sest vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele on "vana" bakalaureusekraad võrdväärne magistrikraadiga.


Murom

Murom (vene Муром) on linn Venemaa Vladimiri oblastis, Oka jõe vasakul kaldal. Geograafilised koordinaadid on 55°34' N, 42°02' E.

9. sajandil oli linn idaslaavlaste idapoolseim asula soome-ugri rahva muromate maal. Esmamainitud Nestori kroonikas 862. aasta kohal. 1097. aastast oli Muromi-Rjazani vürstiriigi pealinn. 15. sajandil liideti Moskva vürstiriigiga.

Elanike arv 2020. aasta alguses oli 106 984, 2005. aastal oli 123 600.


Mafia: The City of Lost Heaven

"Mafia: The City of Lost Heaven" on kolmanda vaate tulistamise tüüpi arvuti- ja videomäng. Mäng anti välja 2002. aastal esmalt personaalarvutile, kuid 2004. aastal porditi ka Sony PlayStation 2-le ja Microsoft Xboxile. Mängu arendas Tšehhi päritolu Illusion Softworks ja turustamisega tegeles Gathering of Developers.

Teos lubab mängijal võtta gängsteri rolli, kes peab täitma mitmeid missioone, et oma kuritegelikul karjääriredelil edasi jõuda. Mäng sai suure kriitika ja tähelepanu osaliseks ja 2008. aasta märtsi seisuga oli müüdud 2 miljonit legaalset eksemplari. 21. augustil 2007 teatas Take-Two Interactive Leipzigi Games Conventionil, et "Mafia II"[3] on tulekul ja juba Illusion Softworksi kätes, arenduses. Järg jõudis poelettidele 2010. aasta augustis.

"Mafiat" võrreldakse tihti suursarjaga "Grand Theft Auto" – ainus, mis neil siiski sarnane on, on asjaolu, et mõlemas jaguneb tegevus laias laastus "autosõiduks ja tulistamiseks".


Haridus- ja Teadusministeerium

Haridus- ja Teadusministeerium (lühend HTM) on Eesti valitsusasutus, mis korraldab riiklikul tasandil Eesti haridus- ja teadustegevust.

Ministeeriumi valitsemisalas on riigi haridus-, teadus-, arhiivi-, noorte- ja keelepoliitika kavandamine ja sellega seotult alus-, põhi-, üldkesk-, kutsekesk-, kõrg-, huvi- ja täiskasvanuhariduse, teadus- ja arendustegevuse, arhiivinduse, noorsootöö ja erinoorsootöö, keelepoliitika valdkondade korraldamine ning vastavate õigusaktide eelnõude koostamine.

Haridus- ja Teadusministeerium on ainuke Eesti ministeerium, mis ei asu Tallinnas.


Justiitsministeerium

Justiitsministeerium (JUM) on Eesti valitsusasutus, mille valitsemisalas on riigi õigus- ja kriminaalpoliitika kavandamine ning elluviimine.

Ministeerium tegeleb õigusloome koordineerimise, õigusaktide terviktekstide koostamise, Eesti õigusaktide Euroopa Liidu õigusega ühtlustamise tagamise, rahvusvaheliste õigusabitaotluste menetlemise, esimese ja teise astme kohtute, prokuratuuri, vanglate, kohtulike registrite ning kohtuekspertiisi tegevuse, notariaadi ametitegevuse, kohtutäituri- ja vandetõlgiteenistuse, õigusteenuse ja pankrotihaldurite töö korraldamise, kuriteoennetuse koordineerimine ja vastavate õigusaktide eelnõude ettevalmistamisega ministeeriumi pädevuse kohaselt.

Ministeeriumis töötab umbes 160 inimest, aga ministeeriumi haldusalas tööd leidvate inimeste arv on suurem kui 3000. Ministeeriumi peamaja asub Tallinnas ning 2013. aastast on vanglate osakonna asukoht Jõhvi, Ida-Virumaa. Ministeeriumi eelarve 2021. aastal on ligikaudu 174 miljonit eurot.


Kaitseministeerium

Kaitseministeerium (KAM) on Eesti valitsusasutus, mis vastutab riigikaitse korraldamise eest.

Eesti Vabariigi Kaitseministeeriumi moodustamise kohta võttis Ülemnõukogu vastu seaduse 13. aprillil 1992. aastal.

Kaitseministeeriumi juhib Eesti Vabariigi kaitseminister, kelleks on alates 18. juulist 2022 Hanno Pevkur.


Samara

Samara (varasem eestikeelne nimekuju Samaara) on linn Venemaal, Samara oblasti keskus.

Samara asub Volga jõe ääres. Rahvaarvult Venemaa kuues linn, asutatud 1586. aastal. Aastatel 1935–1991 kandis Nõukogude riigitegelase Valerian Kuibõševi järgi nime Kuibõšev. II maailmasõja ajal 1941. aasta oktoobrist kuni 1943. aasta suveni oli Kuibõšev NSV Liidu ajutine pealinn ning sinna evakueeriti valitsus ja välissaatkonnad.


Omsk

Omsk (vene Омск) on linn Venemaal, Omski oblasti keskus. Asub Siberis, kohas, kus Omi jõgi suubub Irtõši jõkke. Geograafilised koordinaadid on 54°58' N, 73°23' E. Omsk on tähtis raudteesõlm Siberi raudteel.

2009. aasta seisuga on Omsk elanike arvult Venemaa kaheksas linn. Rahvaarv 1 178 391 elanikku 2017. aasta seisuga.


Kuibõšev

Kuibõšev on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Kuibõševi rajooni keskus. Asub Omi jõe kaldal, 315 km kaugusel Novosibirskist.


Bruce Boxleitner

Bruce William Boxleitner (sündinud 12. mail 1950 Illinoisi osariigis) on USA filminäitleja. Tuntud on ta eeskätt rollidega teleseriaalides "The Macahans", "Scarecrow and Mrs. King" ja "Babylon 5".

"Scarecrow and Mrs. Kingis" kehastas Boxleitner külma sõja aegset USA salaagenti Lee Stetsonit hüüdnimega Scarecrow ehk Hernehirmutis. Seriaal jooksis USA CBS-i telekanalil aastail 1983–1987. "Babylon 5-s" mängis Boxleitner kapten John Sheridani, Babylon 5 kosmosejaama komandöri. Episoodilisi rolle on tal olnud veel mitmes telesarjas, näiteks sarjas "She Spies".

Boxleitner on abielus näitleja Melissa Gilbertiga, neil on poeg. Tal on kaks poega eelmisest abielust endise näitleja Kathryn Holcombiga.

2003. aastal valiti Boxleitner USA Rahvusliku Kosmoseühingu (National Space Society) juhatusse. Rahvuslik Kosmoseühing on kosmoseuurimist ja vastavat haridust toetav kolmanda sektori organisatsioon, mille asutas Wernher von Braun.


Gorno-Altaisk

Gorno-Altaisk (vene Горно-Алтайск) on linn Venemaal, Lõuna-Siberis, Altai Vabariigi pealinn ja ainuke linn. Geograafilised koordinaadid on 51°57′ N, 85°58′ E.

Linnas on lennujaam, ülikool ja teater.


Olsztyn

Olsztyn on maakonnaõigustega linn Kirde-Poolas Łyna jõel, 200 km kaugusel Varssavist ja 180 km kaugusel Gdańskist. See on Warmia-Masuuria vojevoodkonna halduskeskus ja suurim linn.

Olsztyn kuulub Koperniku Linnade Föderatsiooni.

Linna maa-alal asub 13 järve ja 10,50 km² suurune metsamassiiv, mis on suuremalt jaolt kaitse alla võetud.


Volgasakslaste ANSV

Volgasakslaste ANSV oli haldusüksus Vene NFSV-s aastatel 1924–1941. Moodustati 1918–1924 eksisteerinud Volgasakslaste Töörahva Kommuunist.

Hõlmas volgasakslaste kompaktsed asualad Volga jõe kaldal.

Volgasakslaste ANSV likvideeriti 28. augustil 1941 Stalini käsul ja volgasakslased küüditati Kasahstani. Vabariigi ala liideti Saratovi oblastiga.


Poolus

Geograafiline poolus on kujuteldav punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub tema pinnaga.

Geograafilisi poolusi on kaks – põhjapoolus ja lõunapoolus. Poolused asuvad ekvaatorist 90° kaugusel teine teisel pool ekvaatorit. Seega on geograafiliste pooluste koordinaatideks vastavalt 90° N ja 90° S.

Põhjapoolusele jõudis esimesena 1908. aastal Frederick Cook või 1909. aastal Robert Peary ja lõunapoolusele 1911. aastal Roald Amundsen.


Rabenemine

Rabenemine ehk füüsikaline murenemine (inglise physical weathering) on kivimite mehaaniline väiksemaiks osadeks lagunemine.

Rabenemine koos porsumise ehk keemilise murenemisega moodustab murenemise. Kuigi rabenemist ja porsumist mõistetena eristatakse, toimuvad need protsessid käsikäes, kusjuures rabenemine on porsumisest palju vähem oluline kivimeid murendav tegur.

Rabenemine võib toimuda, kui näiteks kivimite pragudes külmub vesi või kasvavad soolakristallid.


Attila

Attila (gooti keeles tähendab isakest, saksa Etzel, vanapõhja Atli või Atle, kutsutud ka Jumala vitsaks; umbes 406–453) oli hunnide hõimuliidu juht 434–453 (algul koos vend Bledaga, aastast 445, pärast venna tapmist, üksi).

Resideeris Pannoonias (praegune Ungari). Laiendas hunnide hõimuliitu Volgast ja Kaukaasiast Reinini ja Taanist Doonauni.

451. aastal tungisid hunnid Galliasse, Attila sai Katalaunia lahingus Aetiuse juhitud roomlaste ja germaanlaste liiduväelt lüüa (seda vaid lääneroomlaste jutu järgi ).

452. aastal laastas Attila Itaaliat, kust lahkus pärast paavst Leo I käest suure lunaraha saamist (samal ajal laastas Itaaliat näljahäda).

Attila suri ootamatult aasta hiljem, kui ta veetis pulmaööd germaani vürsti tütre Ildikoga. Tema surma täpsemad asjaolud on ebaselged. Pärast tema surma hunnide liit lagunes (454). Kuna karismaatilist juhti enam polnud, siis asusid endised liitlased hunnide vastu.


Oos

Oos ehk vallseljak on pikk kitsas ja järsunõlvaline positiivne pinnavorm, mis on moodustunud liustikualuste surveliste sulamisvete poolt transporditud setteist. Ooside rühma nimetatakse oosistikuks (ka oosistuks, ka oosisüsteemiks).

Oosid koosnevad valdavalt segakihilisest liivast ning kruusast. Pikkus võib ulatuda mõnesajast meetrist mitme kilomeetrini. Maailma pikimad oosid, koos katkestuskohtadega, on üle 500 km pikkused. Ooside kõrgus on aga vahemikus 3–200 meetrit.

Oose tekitavad liustikujõed tekivad peamiselt siis, kui liustik taganeb ehk sulamine liustiku jalamil ületab tema edasiliikumiskiiruse. Liustikualuste "jõgede" vesi on peallasuva liustiku raskuse tõttu surveline. Seetõttu on ka setted suurema terasuurusega, sest kiire voolu tõttu viiakse moreeni peenemad koostisosad – savi ja aleuriit – veevoolu poolt kaasa.

Oosid on tavalised pinnavormid ka Eestis.


Hunnid

Hunnid olid Sise-Aasiast pärit karjakasvatajate rändhõimud. Arvatakse, et hunnid olid mongoliidid ja kõnelesid turgi keelte hulka kuuluvat keelt.


The Beatles

The Beatles (biitlid) oli Suurbritanniast Liverpoolist pärit rokkansambel. Ansambli muusikaline ampluaa oli lai, ulatudes ballaadidest reggae'ni ja psühhedeelsest muusikast bluusini. Ansambel mõjutas tugevalt 1960. aastatel aset leidnud sotsiaalset ja kultuurilist revolutsiooni. Bändi looming jõudis tegutsemisaastate jooksul singlimüügi edetabeli esimese 40 hulka umbes 50 korral ning ainuüksi Ameerika Ühendriikides jõudsid nad 20 korral singlimüügi edetabelis esikohale. EMI Recordsi andmetel on The Beatlesi plaate müüdud maailmas üle miljardi eksemplari.

The Beatlesi läbilöögiaasta oli 1963, mil nad andsid välja debüütalbumi "Please Please Me" ning Suurbritannia ajakirjanduses ilmusid artiklid ansambli kontserdil kiljuvatest ja minestavatest teismelistest.

1964. aasta alguses levis biitlimaania ka Põhja-Ameerikasse ning sealt peaaegu üle kogu maailma. Nagu enamik tolle ajastu briti ansamblitest, ei pääsenud ka The Beatles ameerika rock'n'roll'i ja R&B artistide loomingu jäljendamisest. Mõjutusi saadi nii valgetelt esinejatelt nagu Elvis Presley, Buddy Holly ja Carl Perkins kui ka mustanahalistelt artistidelt Chuck Berry, Little Richard, Ray Charles ja Larry Williams. Tegevuse algusaastail jäljendas The Beatles oma loomingus eelpool mainitud muusikuid, mõne aja möödudes hakkas välja kujunema ansamblile eriomane stiil ja kõla. Kõigest viie aasta jooksul arenes The Beatlesi muusika lihtsatest elurõõmsatest paladest nagu "She Loves You" ja "I Want to Hold Your Hand" keerulise ja mitmetähendusliku sisuga albumiteni "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band" ja "Abbey Road". The Beatlesi mõju popmuusika arengule on olnud tohutu, sest ansambli muusika on nii harmoonia, meloodiate kui ka tekstide poolest väga uuenduslik. Lisaks uuris ja täiustas ansambel salvestusstuudio helitehnika võimalusi ning püüdis iga loo salvestamisel saavutada parimat helikõla. Ansambel oli pidevalt ajakirjanduse tähelepanu all ning sai vanema ja konservatiivsema generatsiooni terava kriitika osaliseks. 1960. aastatel muutus ansambel noorsooliikumise sümboliks.

The Beatles läks laiali aastal 1970.


Gaas

Gaas on aine agregaatolek, milles osakesed (aatomid ja molekulid) liiguvad vabalt, olemata püsivas vastastikmõjus aine teiste osakestega.

Gaasilises olekus on aine kõrgemal energiatasemel kui vedelas või tahkes olekus. Gaasi jahutamisel ta kondenseerub ehk muutub vedelikuks. Vedeliku edasisel jahutamisel toimub kristallisatsioon ehk aine muutub tahkiseks. Gaasi temperatuuri olulisel tõstmisel omandavad tema koostises olevad osakesed elektrilaengu ehk ioniseeruvad – gaasist saab plasma.

Gaasilises olekus on molekulid ja aatomid vabad. Ainsaks nendevaheliseks vastastikmõjuks on juhuslikud kokkupõrked. Osakesed liiguvad vabalt suvalises suunas. Gaas on aine korrastamata olek.

Olulisemad gaasi iseloomustavad suurused on temperatuur, rõhk ja ruumala. Samadel tingimustel täidab võrdne kogus ükskõik millist gaasi võrdse ruumala. Näiteks normaaltingimustel (temperatuur 0 °C, rõhk 1 atm) on ühe mooli gaasi ruumala 22,4 liitrit.

Gaas on homogeenne. Kui segada kahte erinevat gaasi, siis nad segunevad difusiooni teel nii, et igas ruumipunktis oleks nende suhe ühesugune. Gaas, nagu vedelikki, voolab ja võtab teda mahutava anuma kuju. Erinevalt vedelikust ei võta gaas enda alla kindlat ruumala, vaid paisub võimaluse korral lõputult.


Fenokristall

Fenokristall on tardkivimi koostises olev mineraalitera, mis on kivimi põhimassi moodustavatest teradest oluliselt suurem.

Fenokristalle sisaldavat kivimit nimetatakse porfüüriliseks.

Fenokristalle sisaldavad tihti näiteks vulkaanilised kivimid. Sel juhul on fenokristallid kristalliseerunud Maa sisemuses, ümbritsev peeneteraline põhimass on aga moodustunud maapinnal või selle lähedal, kus jahtumine on olnud oluliselt kiirem.

Fenokristalli analoogi moondekivimeis nimetatakse porfüroblastiks.

Termini "fenokristall" võttis kasutusele ameerika petroloog Joseph Paxson Iddings.


Murrang

Murrang on geoloogiline rike, mida mööda on toimunud kivimkehade nihkumine (murrangupinnaga paralleelne liikumine) üksteise suhtes.

Murrangud tekivad maakoores esinevate tektoonilistest liikumistest tulenevate pingete lahenemise teel. Murrangu tekke ja edasise arenguga kaasnevad maavärinad. Murrangud esinevad tihti suuremate gruppidena, moodustades murranguvööndeid.

Valdav osa murranguist esineb vaid maakoore ülaosas (10...15 km) nn haprate deformatsioonide vööndis. Sellest allpool on kivimid suure rõhu ja temperatuuri tõttu plastilisemad. Seetõttu nimetatakse seda vööndit plastiliste deformatsioonide vööndiks. Erandiks on subduktsioonivööndid, kus sukelduva laama põhjustatud maavärinate fookused võivad esineda kuni 660 km sügavuseni.

Piirpind kahe murrangu ploki ehk tiiva vahel on murrangupind. Kui murrangupind on mittevertikaalne, nimetatakse alumist plokki murrangu lamavaks ja ülemist murrangu lasuvaks tiivaks.

Murrangu orientatsioon määratakse tema lasumuselementide abil. Murrangu kallakusnurgaks on horisontaaltasapinna ja murrangupinna vaheline nurk.

Murrangu tiibade suhtelise nihkumise alusel jagatakse murrangud kolmeks. Kui murrangutiivad on nihkunud üksteise suhtes horisontaalselt ehk piki murrangupinna rõhtsihti, nimetatakse tekkinud murrangut nihkemurranguks. Kui murrangutiivad on nihkunud üksteise suhtes vertikaalselt ehk risti murrangupinna rõhtsihiga, nimetatakse tekkinud murrangut kaldmurranguks; kui murrangupind on vertikaalne, siis on tegemist vertikaalmurranguga. Juhul kui murrangutiivad on liikunud üksteise suhtes nii horisontaalselt kui ka vertikaalselt, on tegemist segatüüpi murranguga.

Kaldmurrangud jaotatakse kerkemurranguiks ehk pöördmurranguiks ja normaalmurranguiks ehk langatusmurranguiks. Kerkemurrangu korral nihkub lasuv plokk lamava ploki ehk tiiva peale, normaalmurrangu korral aga vastupidi, lasuv plokk liigub lamava ploki suhtes allapoole. Kui kerkemurrangu murrangupinna kallakusnurk on alla 30° (mõne käsitluse järgi 45°), siis nimetatakse vastavat murrangut pealenihkemurranguks. Pealenihkemurrangud on tavalised mäestikes ehk vööndites, kus on toimunud maakoore kokkupressimine ning moodustuvad tektoonilised katted. Teise murrangutiiva suhtes allapoole liikunud murrangu tiiba nimetatakse murrangu laskunud tiivaks, suhteliselt ülespoole liikunud tiiba aga murrangu kerkinud tiivaks.

Plokkide suhtelise liikumise järgi jaotatakse nihke- ja segatüüpi murrangud vasaku- ja paremakäelisteks murranguteks. Vasakukäeline on murrang sel juhul, kui seistes näoga murrangupinna poole nihkub vastaspoolne murrangutiib vasakule. Paremakäelisel puhul vastupidi, teisel pool murrangupinda olev plokk liigub paremale.

Juhul, kui murrangupind ei ole tasapind, nimetatakse murrangut listriliseks. Selline on näiteks murrang, mille murrangupinna kaldenurk väheneb sügavuse suurenedes.

Murrangud võivad tekkida nii venitus- kui ka survepingete tagajärjel. Vastavaid murranguid nimetatakse venitus- ja survemurranguiks.

Suuremat normaalmurrangutega seotud laskunud plokki nimetatakse alanguks, kerkinud plokki aga ülanguks. Venituspingete tõttu tekkinud riftiorud võivad moodustada pangasmäestikke. Selline on näiteks Ida-Aafrika riftivöönd. Tuntud aktiivsete murrangute seas on ka Californiat lõikav San Andrease murrang.


Moreen

Moreen on sorteerumata liustikusete.

Moreen koosneb liivast, aleuriidist, savist, kruusast, veeristest ja rahnudest ehk kõikvõimalikus suuruses purdosakestest. Moreen on materjal, mis on liustiku liikudes kaasa haaratud ja sulades maha jäetud.

Moreen on Eestis väga laialt levinud sete. Suurem osa Eesti muldadest põhineb moreenil.

On juhtunud, et liustik ületab maagisoone ja võtab endaga kaasa maagitükke. Pärast liustiku sulamist satuvad need maagitükid moreeni hulka. Niimoodi on maailmas avastatud maakide, sealhulgas teemante sisaldava kimberliidi sooni.


Kukkekivi

Kukkekivi (inglise dropstone) on kivi merepõhja ühtlaselt peeneteralistes setetes.

Kukkekivid on merepõhja sattunud enamasti sulavatest jäämägedest, aga ka merepinnal hulpivaist puujuurtest, mis kannavad endaga mulda ja väikeseid kive.


Karstumine

Karstumine (inglise karstification) on kivimite lahustumine liikuva põhjavee murendava toime tõttu.

Liikuva põhjavee toimel murenevad peamiselt karbonaatkivimid. Näiteks lubjakivi, mis koosneb kaltsiidist (kaltsiumkarbonaat), aga ka näiteks kips (hüdraatunud kaltsiumsulfaat).

Põhjavesi, mis on pärit atmosfäärist, on happeline, sest vees on lahustunud atmosfääris leiduvat süsinikdioksiidi, mis moodustab süsihappe. Süsihape aga lahustab kaltsiiti ja seega ka näiteks lubjakivi.

Kivimite lahustumise tagajärjel tekivad maa-alused koopad, nende sissevarisemisel aga mitmesugused negatiivsed pinnavormid, mida kokku nimetatakse karstiks.

Karst on levinud nähtus ka Põhja-Eestis Ordoviitsiumi lubjakivide avamusalal.


Karst

Karst on karstumise tagajärjel tekkinud pinnavorm või nende kogum.

Karst on levinud kohtades, kus maapõues esineb kergesti lahustuvaid kivimeid, lubjakive, dolomiiti, soola, kipsi või marmorit, mida mõjutab maapinda sattuv vesi. Sademevesi tungib kivimi lõhedesse ja pooridesse ning alustab ümbritsevate kivimite vähem vastupidavate mineraalide lahustamist. Lahustunud komponendid viiakse kivimist välja ja järele jäänud tühemikke saab hakata mõjutama uus vesi. Tulemusena avardub pooriruum, tekivad konarlikud uurded, laienevad lõhed, tekivad õõnsused ja omavahel ühendatud voolukanalid.

Pikaajalisel toimel võivad tekkida koopasüsteemid, mille laed võivad sisse variseda, ja seeläbi jõuavad maapinnale mitmesugused langatused, kust maapinnal liikuv vesi saab juba lihtsalt neelduda. Protsessi ennast nimetatakse karstumiseks. Kõige levinum on karst karbonaatsetes kivimites, kuna need lasuvad maapinna lähedal ja paljanduvad suurtel aladel. Karsti nimetus on võetud Sloveenias asuvalt Karsti platoolt.


Lubi

Lubi on kivide liitmiseks ja kivistuvates segudes kasutatav ehitusmaterjal.

Mõisted lubiaine, lubjasisaldus, lubjarikkus, lubjakivi jmt viitavad vastava aine või materjali kaltsiumkarbonaadi (CaCO₃) sisaldusele.

kaltsiumoksiid (CaO) ehk kustutamata lubi, kaltsiumhüdroksiid (Ca(OH)₂) ehk kustutatud lubi,

Lupja toodetakse valdavalt kaltsiumkarbonaadist koosnevast lubjakivist. Lubjakivi kuumutamisel muutub lubjakivi kustutamata lubjaks, keemiliselt kaltsiumoksiidiks (CaO). Kustutamata lubi "kustutatakse" vee lisamisega. Lubja kustutamisel toimub soojust eraldav keemiline reaktsioon, kaltsiumoksiidi hüdraatumine ning selle tulemusena moodustub kaltsiumhüdroksiid ehk kustutatud lubi, mida ehitustööstuses kasutatakse lubjapiimana või muul kujul mördi- ja krohvisegudes, värvides jm.

Ehitusmaterjalina kasutatav kustutatud lubi ehk kaltsiumhüdroksiid (Ca(OH)₂) reageerib ajapikku õhus leiduva süsihappegaasiga (CO₂) ning muutub kõvaks ja vastupidavaks (st.taastab oma esialgse seisundi), teisi kivimeid siduvaks kaltsiumkarbonaadiks ehk kaltsiidiks (CaCO₃), sama reaktsiooni tulemusena eraldub ka veeaur. Kaltsiit on lubjakivi, marmori ja kriidi põhiline koostisosa.


Cardiff

Cardiff (kõmri Caerdydd) on Walesi pealinn ja suurim linn. Asub Bristoli lahe ääres, Walesi kaguosas.

Cardiff tekkis 1093. aastal normannide rajatud kindluse ümber ja oli 19. sajandi alguseni väikelinn. Koos tööstuse ja sadama arenguga hakkas linn kasvama. 1905. aastal sai Cardiff linnaõigused (city). 1955. aastal kuulutati Walesi pealinnaks. Cardiffi sadam Tiger Bay oli üks maailma suurimaid sadamaid ja mõnda aega maailma tähtsaim kivisöesadam.

Cardiffis asuvad Walesi rahvusassamblee, Millenniumi staadion, normannide rajatud Cardiffi kindlus ja Castell Cochi kindlus.


EMule

eMule on vabavaraline avatud lähtekoodiga P2P-failijagamise programm, mis kasutab eDonkey võrku.

eMule töötab Windowsil, kuigi tema koodibaas paneb aluse Linuxi kliendile xMule ja mitmeplatvormilisele aMule'ile.


MPlayer

MPlayer on peamiselt käsurealt kasutatav programm, kuid sel on ka vabalt valitav graafiline kasutajaliides (GMPlayer), mis jookseb X Window Systemis. MPlayer OS X on graafiline kasutajaliides Mac OS X-i jaoks ja SMPlayer on graafiline kasutajaliides Microsoft Windowsi jaoks.

Enamik video ja audio koodekeid on toetatud läbi FFmpeg projekti libavcodec teegi. Nendele koodekitele, kus pole avatud lähtekoodiga dekoodereid valmistatud, toetub MPlayer binaarkoodekitele. Ta saab kasutada isegi Windowsi DLL-faile läbi Wine projekti DLL laadija.


Vaduz

Vaduz on Liechtensteini pealinn ja riigipea Liechtensteini vürsti residents. Linnas asub ka riigi parlament Maapäev (Landtag).

Linn asub Reini jõe paremal kaldal 455 m kõrgusel.

Tähtsamad vaatamisväärsused on Vaduzi loss ja Vaduzi katedraal. Linnas asuvad Liechtensteini kunstimuuseum, postmargimuuseum, koduloomuuseum ja suusamuuseum.


Doktor

Doktor (ladinakeelsest sõnast doctor 'õpetaja') on tänapäeval mitmes tähenduses kasutatav tiitel.

Doktoriks nimetatakse ka audoktoreid. Audoktor (doctor honoris causa, dr. h. c.) on tiitel, mida ülikoolid ja teadusasutused annavad erilise austuse märgiks inimestele, kes on sõltumata haridusest selle ära teeninud.


Suomenlinna

Suomenlinna (1918. aastani Viapori; rootsi keeles Sveaborg) on Helsingi lähistel asuv saarestik ja sel paiknev kindlustuste kompleks. Saarestik koosneb kaheksast saarest, millest viis on omavahel sildade ja tammidega ühendatud. Saarte kogupindala on 80 ha.

Suomenlinna on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Sildadega on ühendatud Länsi-Mustasaari, Pikku Mustasaari, Iso Mustasaari ja Susisaari. Lahus asuvad Särkkä, Lonna ja Pormestarinluodot. Eraldi saareks on olnud ka Kustaanmiekka, mis aga liideti Susisaariga, kui nendevaheline väike maakitsus pinnasega täideti.

Tänapäeval on Suomenlinna populaarne turismiobjekt ja vaba aja veetmise koht. See moodustab halduslikult Helsingi linnaosa, kus elab umbes 900 inimest ja lisaks töötab seal 350 inimest aasta ringi. Saartele pääseb Helsingi ühistranspordivõrku kuuluva parvlaevaga või eraveesõidukitega. Suvel võivad saared ja selle vahet sõitvad parvlaevad olla üsna rahvast täis. 2009 külastas saart rekordilised 713 tuhat inimest, peamiselt maist kuni septembrini.

Suomenlinnas asub mitu muuseumi, samuti Soome vanim säilinud allveelaev Vesikko. 1980. aastate keskel rajati saartele Põhjamaade Kunstikeskus. Mitu maja on muudetud kunstiateljeedeks, mida saab mõistliku summa eest kasutada. Suvel on seal laste kunstikool. Suomenlinna suveteatri etendused lähevad sageli täismajale.


Günter Grass

Günter Wilhelm Grass (kodanikunimi Graß; 16. oktoober 1927 Danzig – 13. aprill 2015 Lübeck) oli saksa keeles kirjutanud, ema poolt kašuubi ja isa poolt saksa päritolu kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1999).


Eesti mõisate loend

Siin on loetletud Eestis asunud mõisaid. Loendis on ära märgitud mõisa eestikeelne ja saksakeelne nimi, mõisa staatus, asukoht vana haldusjaotuse järgi ning asukoht nüüdisaegse haldusjaotuse järgi. Saaremaa ajaloolised mõisad on eraldi loetletud ka Saaremaa mõisate loendis.


Arbavere mõis

Arbavere mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile Arbavere külla.

Juba 1554 mainiti sealkandis olevat Gute zu Arpever, kuid see ei pruukinud mõisat tähendada. See võis olla lihtsalt valdus.

Arbavere mõis (saksa keeles Arbafer) eraldati Hulja mõisast 1696. aastal, kuulus Tiesenhausenitele. 18. sajandil ja 19. sajandi algul kuulus mõis Palmse mõisa omanikele von Pahlenitele. Enne mõisa võõrandamist oli selle omanikuks Vatku, Hõbeda ja Loobu mõisa omanik Nikolai von Dellingshausen (1861–1926), kes ostis mõisa 1902. aastal.

Peahoone on 1840. aastatel püstitatud ühekorruseline puitehitis. Hoone hilisest ehitusajast hoolimata on tal mitmeid arhailise mõisahoone tunnuseid. Hoone vasaku otsa läheduses paikneb temaga ühel ajal ehitatud väike kavaleridemaja. Hoone on eravalduses.


Mustamäe mõis

Mustamäe mõis (saksa keeles Hohenhaupt) oli Jälgimäe mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

Mõisa peahoone on Glehni loss.


Kaido Höövelson

Kaido Höövelson (maadlejanimi Jaapanis Baruto Kaito 把瑠都 凱斗; sündinud 5. novembril 1984 Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Ebaveres) on eesti poliitik, XIV Riigikogu liige ja endine sumomaadleja.

Kaido Höövelson sündis Väike-Maarja lähedal Ebaveres, kasvas üles Laekvere vallas Rohu külas. Ta õppis algul Rahkla algkoolis, hiljem Laekvere Põhikoolis, Kunda Ühisgümnaasiumis ja lõpetas 2003. aastal Audentese Spordigümnaasiumi. Kooliajal mängis ta korvpalli, kuid kaalu kasvades oli sunnitud sellest loobuma. Nii tärkas temas huvi judo ja hiljem sumo vastu. 2000. aastal astus Höövelson Vinni spordiklubisse Sakura.


Dnepr

Dnepr (vene keeles Днепр, valgevene keeles Дняпро, Dniapro, ukraina keeles Дніпро) on jõgi Euroopas.

Pikkus on 2290 km (Euroopas pikkuselt kolmas), valgla 504 000 km².

Dnepr saab alguse Belski kõrgustikult Venemaa Smolenski oblastis, voolab läbi Valgevene ja Ukraina ning suubub Musta merre (Dnepri limaani).

Suuremad lisajõed on Desna, Prõpjats, Ross, Samara, Sož.

Suuremad Dnepri ääres asuvad linnad on Smolensk, Mahiloŭ, Kiiev, Tšerkassõ, Dnipro, Zaporižžja ja Herson.

Dnepr (Borysthenese) oli tuntud juba muinaskreeklastele. Antiikajal loeti Dneprit ka Euroopa idapiiriks.


Desna

Desna (ukraina ja vene keeles Десна) on jõgi Venemaal ja Ukrainas, Dnepri vasakpoolne lisajõgi.

Desna on 1130 km pikk. Jõe valgla on 88 900 km² ja keskmine vooluhulk suudmes 360 m³/s.

Desna saab alguse Smolenski kõrgustikult Smolenski oblastis Jelnja linna lähedalt. Alguses voolab see lõunasse, läbib Desnogorski ja Jekimovitši ning pöördub üldjoontes kagusse, voolates läbi Jekimovitši kõrgustiku. Lühikest aega voolab see Smolenski ja Kaluuga oblasti piirijõena, läbib kolme oblasti piiripunkti ja siseneb Brjanski oblastisse. Desnasse suubuvad vasakpoolsed lisajõed Snopot ja Vetma. Nende kahe jõesuudme vahel voolab jõgi lõunasse, edasi jälle kagusse. Jõgi läbib Vetma suudmes oleva Žukovka, siis Seltso ja oblastikeskuse Brjanski, kus sellesse suubub vasakult Bolva, ning pöördub edelasse.

Võgonitšis pöördub jõgi lõunasse ning seejärel suubuvad sellesse vasakult Revna ja Navlja jõgi. Jõgi pöördub jälle edelasse ning läbib Trubtševski ja Belaja Berjozka. Viimane asub Venemaa ja Ukraina piiril. Umbes piiril suubuvad Desnasse suurim parempoolne lisajõgi Sudost ja vasakpoolne lisajõgi Znobivka. Seal asub Desna - Stara Guta rahvuspark. Ukrainas voolab Desna osalt Tšernigovi oblastis, osalt Tšernigovi ja Sumõ oblasti piiril. Seda kanti nimetatakse Siverštšõnaks. Desna kaldub seal lõunasse ja läbib Tšernigivi oblastisse kuuluva Novgorod-Siverski. Lõpuks suundub Desna edelasse ja jätkab voolamist Tšernigovi oblasti maa-alal. Sosnõtsja lähedal suubuvad sellesse Ubid ja suurim vasakpoolne lisajõgi Seim. Seal pöördub Desna läände ja läbib Makošina, siis suubub sellesse vasakult Dotš, siis paremalt Snov ja Zamglai ning Desna jõuab oblastikeskusse Tšernigivi.

Tšernigivis pöördub Desna edelasse, läbib Osteri, kus sellesse suubub vasakult Osteri jõgi, möödub ida poolt Desna alevist, mis ei asugi jõe kaldal, ületab Kiievi oblasti piiri ja suubub Kiievis vasakult Dneprisse.

Ülemjooksul on jõe kaldad madalad ja soised. Keskjooksul Brjanskist allpool on jõe parem kallas kõrge. Alamjooksul Seimi suudmest allavoolu on jõe org lai, paljude jõeharude ja vanajõgedega.

Jõgi on jääkattes detsembrist aprilli alguseni. Kevadel on suurvesi.

Juba varakeskajal oli Desna tähtis liiklustee, mis ühendas Kiievimaad Doni jõgikonnaga Seimi jõe kaudu ja Okaa jõgikonnaga Bolva jõe kaudu. Tänapäeval loetakse Desna laevatatavaks 535 km ulatuses, suudmest Novgorod-Siverskini, aga ebaregulaarselt saavad laevad sõita koguni Žukovkani Brjanskist ülesvoolu.

Desna ääres asub Smolenski tuumaelektrijaam ja selle tarbeks on jõele rajatud Desnogorski veehoidla.


Uranos

Uranos (ladina keeles Uranus) on kreeka mütoloogias taevajumal, Gaia esimene poeg.

Uranose ja Gaia järeltulijad olid titaanid, hekatonheirid ja kükloobid.


Tangerine Dream

Tangerine Dream on 1967. aastal Berliinis asutatud saksa elektroonilise muusika ansambel. Ansambli juhtfiguuriks oli kitarrist Edgar Froese. Asutajaliikmete hulka kuulusid veel Volker Hombach (viiul), Lanse Hapshash (löökpillid), Charlie Prince (laul) ja Kurt Herkenberg (basskitarr).


J. K. Rowling

J. K. Rowling (kodanikunimega Joanne Rowling; sündinud 31. juulil 1965 Yate'is Inglismaal) on inglise kirjanik. J. K. Rowling on populaarse Harry Potteri raamatusarja looja. Pseudonüümi Robert Galbraith all on ta kirjutanud ka muud laadi romaane, sealhulgas kriminaalromaane. Teda loetakse üheks rikkamaks kirjanikuks.


Hyperion

Hyperion on vanakreeka mütoloogias titaan, valguse jumal, Uranose ja Gaia poeg, Theia abikaasa ja Heliose, Selene ning Eose isa.


Händkakk

Händkakk (Strix uralensis) on kaklaste sugukonda kaku perekonda kuuluv röövlind. Eesti keeles on händkakku varem kutsutud ka uurali kakuks ja uraali kakuks, samuti pikksaba-kakuks.

Ta kuulub samasse perekonda kodukaku ja habekakuga, olles esimesest pisut suurem ja teisest pisut väiksem. Tal on maailmas 15 alamliiki.


Voldemort

Lord Voldemort (sünninimega Tom Marvolo Riddle; 31. detsember 1926 – juuni 1998) on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter". Ta on kõigi aegade võimsaim ja tugevaim must võlur, kes soovib maailma oma kontrolli alla saada.

Lord Voldemorti nime ei tihka enamik võlukogukonnast välja öelda, nad ütlevad selle asemel "Tead-küll-kes" või "See-kelle-nime-ei-tohi-nimetada".

Voldemorti ema oli nõid Merope, neiupõlvenimega Gaunt, ja isa mugu Tom Riddle. Tema ema sureb veidi pärast sünnitust, olles enne väljendanud kindlat soovi, et tema poeg peab saama nimeks Tom Marvolo Riddle. Ta kasvatati üles mugude lastekodus. Kui Tom saab 11-aastaseks, tuleb Albus Dumbledore lastekodusse, et rääkida Tomile tema päritolust ning sellest, et ta on võlur ning hakkab õppima Sigatüüka Nõiduste ja Võlukunsti koolis. Tom ei näi selle info peale olevat kuigi üllatunud, sest on ennast alati pidanud eriliseks. Kui Dumbledore räägib lastekodu juhatajaga, selgub juba eos, et Tom on üsna salakaval laps ja tekitab teistes lastes kõhedust. Tema hingel on mitmeid kiusamisi ja ka loomapiinamisi, aga otseselt tõestada pole neil midagi õnnestunud. See info teeb Dumbledore'i Tomi suhtes valvsaks. Kuid oma headuses ja usus headusse otsustab Dumbledore anda poisile võimaluse alustada n-ö puhtalt lehelt.

Tom sõõlatakse Slytherini majja. Ta on tark ja nägus noormees ning õpetajad tunnevad tema suhtes sügavat sümpaatiat. Tom on ka osav manipuleerija ning kasutab seda sümpaatiat enese huvides ära ning keegi isegi mitte ei aima tema halbu kavatsusi. Tom tunneb suurt huvi mustade jõudude vastu, kuid osava manipuleerijana suudab ta pöörata asjad nii, et tema huvi tõlgendatakse pelgalt teadmisjanuna. Õpetajate valvsus tema suhtes on uinutatud. Juba kooli ajal kogub Tom enese ümber austajaid ja ideede järgijaid, kellest saavad enamuses tema esimesed Surmasööjad. Kuid erinevalt oma kaaskondlastest ei tunne Tom kellegi vastu sõprust või erilist sümpaatiat – ta näeb oma kaaslasi vaid tõhusate abiliste ning teenritena. Ihalus võimu järele kasvab temas iga päevaga ning saadab ta lõpuks halvale teele.

Huvi varikätkide vastu ilmutas Tom aga juba koolis käies. Ta uurib professor Slughorni käest, kuidas varikätkit valmistada ning kas neid on võimalik valmistada enam kui üks. Kuigi Slughorn on esialgu küsimusest jahmunud ega oska talle seda kõike rääkida, ei oska ta selles ka ohumärki näha.

Kui Tom kooli lõpetab, soovib ta jääda samasse kooli ning asuda tööle õpetajana. Dumbledore on tema arenemist ja tegutsemist näinud ning annab toonasele direktorile nõu teda siiski mitte sinna tööle veel võtta. Dumbledore on kuulnud juba tema loodud kaaskonnast, keda kutsutakse surmasööjateks ning pelgab, et Tom võib noori oma huvides ära kasutada ja neid kurjale teele ahvatleda.

Seepeale lahkub Tom koolist ning asub tööle võluesemetega kauplevas poes. Oma nägususe ja osava jutuga on ta ärile kasulik, pettes inimestelt välja väärt esemeid. Peagi ilmub Tomi huviorbiiti vanem üksik proua, kes väidab end olema Helga Hufflepuffi järeltulija, ning kellel on hulgaliselt väärtuslike esemeid – ka selliseid, mida ta pole valmis müüma, kuid mida ta on meeleldi nõus Tomile näitama. Nähes neid maagilisi ja suure minevikuga esemeid, ärkab Tomis soov need iga hinna eest enesele saada. Ühel külaskäigul daami juurde mõrvab ta daami ja omastab tema väärtuslikud esemed, milleks on Helga Hufflepuffi karikas ja Slytherini medaljon, mis oli kunagi kuulunud tema emale Meriopele. Neist mõlemast saavad hiljem tema varikätkid. Pärast seda mõrva kaob Tom aastateks võlukogukonna silmist ning tema tegemistest sel ajal pole eriti midagi teada. Kui ta aga tagasi avalikkuse ette saabub, on ta võtnud endale nime Lord Voldemort. Enam ei püüagi ta varjata oma võimuiha ja põlgust segavereliste ning mugude vastu. Oma surmasööjatega koos asub ta võimu haarama. Ta saadab korda palju mõrvu ja tihti mõrvab ta lihtsalt lõbu pärast.

Voldemorti tegemisi jälginud, otsustab Dumbledore aga luua Fööniksi Ordu – salaseltsi, kuhu on koondunud osavad ja julged võlurid, kes soovivad Voldemorti tegemistele lõpu teha. Kuid julgeid on kaugelt vähem kui vaja ja vaatamata ordu püüdlustele näikse Voldemort siiski saavat kõike, mida ta soovib. Tema teel võimule ei näi olevat takistusi, kuid siis tehakse Dumbledore'ile ettekuulutus, et on saabumas keegi, kel on voli tõugata troonilt Must Isand. Osa sellest ettekuulutusest kuuleb ka Voldemortile tol hetkel ustav Severus Snape. Ettekuulutust tal aga lõpuni kuulata ei õnnestu, kuid kuuleka teenrina otsustab ta oma käskijale ette kanda sellegi osa, mis tal kuulda õnnestus. Kuid ettekuulutuse olulisem osa on see, mis Snape'il kuulmata jäi. Nii otsustabki Voldemort mõrvata oma potentsiaalse ohuallika. Kuigi ettekuulutus võiks käia vabalt kahe juulikuus võluriperre sündinud poisslapse kohta, kelle vanematega ta on korduvalt võitlust pidanud, valib ta millegi pärast välja just Harry. See aga võiski olla viga tema plaanis. Ettekuulutuse lõpp ütleb, et poisil saab olema võim ja vägi, mida Must Isand ei tunne, ja Harry ema ongi kaitsnud oma poja iidsete loitsudega. Kui Voldemort on mõrvanud poisikese vanemad – James ja Lily Potteri – ning otsustab mõrvata Harry, annab loits Voldemortile tagasilöögi. Pärast seda pole Voldemortist enam midagi kuulda. Tema surmasööjad vahistatakse ja pannakse võlurite vanglasse Azkabani; paljud püüavad jätta muljet, et nad olid Voldemorti käske täites Imperiuse needuse all, paljud püüavad näidata, et on oma meelt parandanud. Kaua aega arvataksegi, et Voldemort on lõplikult läinud. Kõik seda siiski ei usu.

Pärast loitsu tagasilööki püüab Voldemort iga hinna eest elu külge klammerduda, olles vähem kui vari, nagu ta enese kohta hiljem ütleb. Ajapikku ta kosub, elatades end ükssarvikute verest. Seejärel püüab ta omastada Tarkade kivi, mis annab selle omanikule lõputu eluea. Kuid see plaan ebaõnnestub.

Suveks 1994 oli ta uuesti tõusnud ja ootas oma kaaskonna surmasööjatega õiget hetke, et peale tungida. Ta suri 1998. aastal, saades pihta omaenda tapmisneedusega Avada Kedavraga.


Draco Malfoy

Draco Lucius Malfoy (sündinud 1980) on väljamõeldud tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter".

Draco Malfoy on pärit puhtaverelisest võluriperekonnast, tema isa oli Voldemorti käsilane. Ta põlgab Harry Potterit ja tema sõpru, arvab, et mugupäritolu inimesed, nagu näiteks Hermione Granger, tuleb hävitada.

Tema parimad sõbrad on Vincent Crabbe ja Gregory Goyle. Talle meeldib Pansy Parkinson, kes õpib koos temaga Slytherini majas.

Ta on Slytherini lendluudpalli meeskonna püüdja, kuigi tal pole erilisi andeid.

Draco Malfoy oli Snape'i lemmikõpilane.

Aastal 2016 raamatu "Harry Potter ja surma vägised" epiloogis on Malfoy 36-aastane, abielus Astoria Greengrassiga ja tal on laps Scorpius.

Filmides mängis Draco Malfoyid Tom Felton.

Malfoy, Draco


Iapetos

Iapetos (ladina keeles Iapetus) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Atlase, Menoitiose, Prometheuse ja Epimetheuse isa.

Iapetose järgi on nimetatud planeedi Saturn üks kuu, mis kannab eesti keeles nime Iapetus.


Severus Snape

Severus Snape (9. jaanuar 1960 – 2. mai 1998) on üks peamiseid tegelasi J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter".

Prof Severus Snape oli nõiajookide õpetaja (1981–1996), mustade jõudude vastase kaitse õpetaja (1996–1997) ja Sigatüüka kooli direktor (1997–1998). Snape'il oli oluline roll Lord Voldemorti vastases sõjas.

Snape oli segavereline võlur, kes sündis nõid Eileen Prince ja Tobias Snape'i perekonnas. Tema kodu asus Spinner's Endis, mis oli lähedal Evansi perekonnale. Ta tutvus Lily ja Petunia Evansiga, kui ta oli üheksane, armus Lilysse, muutudes tema lähedaseks sõbraks. Aastal 1971 alustas ta õppimist Sigatüükas, kus ta sõõlati Slytherini majja. Ta sai endale vaenlased James Potteri ja Sirius Blacki. Snape'il oli kirg mustade jõudude vastu juba noores eas. Pärast koolist lahkumist asus ta tööle surmasööjana. Natuke varem, kui lord Voldemort tappis Lily Evansi, ühines Snape Fööniksi orduga ja oli topeltagent teise võlurite sõja ajal. Vaatamata teiste arvamusele, usaldas Albus Dumbledore Snape'i põhjustel, mida nad hoidsid saladuses. Alles pärast Snape'i surma selgus, et see oli sügav armastus Lily Evansi vastu. Suhe Dumbledore'i ja Snape'i vahel oli nii lojaalne, et Dumbledore leppis Snape'iga kokku, et Snape tapab ta Dumbledore'i taotluse korral. Snape lubas kaitsta Sigatüüka õpilasi Surmasööjate eest, kes püüdsid võtta kontrolli Võlukunsti ministeeriumis. Lord Voldemort tappis ta selle pärast, kuna arvas, et talle oli lojaalne Dumbledore'i võlukepp (surma vägine). Pärast Snape'i surma võis Harry Potter tagada, et tema portree jäi Sigatüükasse (Severus oli isegi tema noorima poja nimi).


Hermione Granger

Hermione Jean Granger on tegelane J. K. Rowlingu Harry Potteri romaanisarjast.

Hermione on mugu päritolu, erakordselt intelligentne tüdruk, kes õpib kõik ära, on väga kohusetundlik ja usaldusväärne. Tal on pruunid puhvis juuksed, pruunid silmad ja suured esihambad.

Kuna tema mõlemad vanemad on mugudest hambaarstid, ei teadnud nad tema maagilisest maailmast midagi enne 11-aastaseks saamist. Ta saab kirja, kus talle teatatakse, et ta on nõid ja ta on vastu võetud Sigatüüka Nõiduse ja Võlukunsti kooli (inglise keeles Hogwarts School of Witchcraft and Wizardry). Koolis ei ole tal sõpru, kuid Halloweeni päeval lastakse kooli sisse troll ning Harry ja Ron päästavad Hermione selle käest. Tüdruk võtab aga süü enda peale ja sellest ajast saadik on Harry Potter, Ron Wesley ja Hermione Granger lahutamatud parimad sõbrad.

Hermione armastab lugemist ja õppimist, iga vaba aja veedab ta raamatukogus suure hunniku raamatute taga. Tema arust peaksid Harry ja Ron rohkem aega õppimisele kulutama, ta on alati valmis neid koduste töödega aitama, kuid ta ei lase kunagi neil tema pealt maha kirjutada.

Tal on oranž kass Konkskäpp (inglise keeles Crookshanks). Tema Patronus võtab saarma kuju.

Hermione prototüübiks on J. K. Rowling ise. Hermione nimi tuleneb sõnast hermetic, mis tähendab iidset nõiakunsti.

Filmides kehastab Hermione Grangerit Emma Watson.

Granger, Hermione


Kronos

Kronos (vanakreeka keeles Κρόνος) on vanakreeka mütoloogias titaan, lõikusejumal, Uranose ja Gaia noorim ning vägevaim poeg.

Ta on Rhea abikaasa ning Hestia, Demeteri, Hera, Hadese, Poseidoni ja Zeusi isa. Kronose lapsi nimetati kroniidideks (kõige sagedamini kasutatakse seda sõna Zeusi kohta). Vanarooma mütoloogias vastas Kronosele Saturnus.

Hesiodose järgi kukutas Kronos oma isa Uranose, kohitsedes ta sirbiga. Kartes, et ta lapsed võivad temaga teha sedasama, neelas Kronos nad alla, kuid Rhea päästis noorima, Zeusi, andes abikaasale vastsündinu asemel mähkmeisse mässitud kivi. Gaia sundis kavalusega Kronost lapsi uuesti välja oksendama. Võitluses titaanidega (titanomahhia) võitis Zeus Kronost ja teisi titaane ning sulges nad Tartarosse.

Nime kõlalise sarnasuse tõttu on Kronost sageli samastatud isikustatud ajajumala Chronosega (kr chronos 'aeg').


Siniraag

Siniraag (Coracias garrulus) on ainuke nii Eestis kui kogu Euroopas elav siniraaglaste sugukonda kuuluv lind.


Vaenukägu

Vaenukägu ehk toonetutt (Upupa epops) on vaenukägulaste sugukonda vaenukäo perekonda kuuluv lind, oma sugukonna ainus liik.


Mnemosyne

Mnemosyne (kreeka keeles 'mälu') on Vanakreeka mütoloogias mälujumalanna, titaan, Uranose ja Gaia tütar.

Ta sünnitas Pierias Zeusile üheksa muusat – tütred Erato, Euterpe, Kalliope, Kleio, Melpomene, Polyhymnia, Terpsichore, Thaleia ja Urania.


Vahid

Vahid (inglise keeles Rangers, minbari keeles Anla'Shok) on väljamõeldud organisatsioon, mis tegutseb J. Michael Straczynski loodud ulmeseriaalis Babylon 5.

Algul olid Vahid puhtalt Minbari föderatsiooni teenistuses, ning tegelesid piiride valvamise ja luurega. Nende ülesanne oli olla valvel ja otsida märke, et minbaride iidne vaenlane - Varjud - on pärast kunagist lüüasaamist end taas kogunud ja valmis teisi rasse ründama. Minbari iidse prohvet Valeni ettekuulutuse kohaselt pidid Vahid osalema järgnevas sõjas Varjudega.

Vahtide struktuur oli korraldatud sõjaväeliselt ning organisatsioon korraldas kandidaatidele eriväljaõpet. Eri aegadel tegutsesid Vahid rohkem või vähem varjatult. Nende tunnusmärgiks oli erilises metallraamis vääriskivi.

Sarja tegevuse ajaks oli Vahtide sekka hakatud võtma ka inimesi, ning edaspidi kuulus sinna veel teistegi rasside esindajaid.

Seriaali viiendal hooajal, kui oli moodustatud Tähtedevaheline Allianss, patrullisid Vahtide sõjalaevad liidu piire ja vahendasid sinna kuuluvate maailmade konflikte, täites seega 21. sajandi Maa ÜRO rahuvalvajate või rahvusvaheliste kiirreageerimisjõudude taolisi ülesandeid.


Pöialpoiss (lind)

Pöialpoiss (Regulus regulus) on linnuliik pöialpoislaste sugukonnast pöialpoisi perekonnast. Pöialpoiss on Eesti ja Euroopa väikseim linnuliik.

Pöialpoiss on Luksemburgi rahvuslind.


Määramata integraal

Funktsiooni \ f(x) määramata integraaliks nimetatakse avaldist \ F(x) + c,

Konstanti \ c nimetatakse integreerimiskonstandiks.

Funktsiooni \ F(x) nimetatakse funktsiooni \ f(x) algfunktsiooniks piirkonnas \ A, kui \ F'(x) = f (x) iga \ x \in A korral. Funktsiooni algfunktsiooni leidmist nimetatakse funktsiooni integreerimiseks.


Vesipapp

Vesipapp (Cinclus cinclus, tuntud ka kui papiisand) on linnuliik vesipaplaste sugukonnast vesipapi perekonnast.


Teet Kask

Teet Kask (sündinud 8. mail 1968 Pärnus) on eesti lavastaja-koreograaf ja tantsija.

Teet Kask lõpetas 1986. aastal Tallinna Koreograafiakooli ja 2005. aastal City University Londoni koreograafiaeriala (Master of Arts Choreography).

Teet Kask töötas aastatel 1986–1989 Rahvusooperis Estonia, 1989–1990 Stockholmi Kuninglikus Ooperis ja 1990–2004 Norra Rahvusooperis balletiartistina, 1997 alustas tööd vabakutselise lavastaja-koreograafina.

Alates 1. septembrist 2021 on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli balleti ja kaasaegse tantsu loovjuht.

Teet Kase looming hõlmab üle 35 tantsulavastuse.

2014. aasta sügishooajal tõi ta Vanemuises lavale balleti "GO – mäng kahele" Lepo Sumera muusikale.


Anarhistliku kirjanduse loend

Anarhistliku kirjanduse loend loetleb anarhistlikku ja anarhismiteemalist kirjandust, st trükiseid, mis käsitlevad mingit teemat anarhistlikult positsioonilt või anarhismi/anarhiste mingilt teiselt (tavaliselt poliitiliselt) positsioonilt.


Ufa

Ufa (endine eestikeelne nimekuju Ufaa, baškiiri Öfö) on linn Venemaal, Baškortostani Vabariigi pealinn. Linn asub Kama lisajõe Belaja jõe keskjooksul Ufa jõe suudmes.


Kolpino saar

Kolpino (eesti keeles Kulkna, võru/setu keeles Kulḱna, vene keeles Колпино, oстров Колпинa) on saar Pihkva järves, mis kuulub Venemaa Pihkva oblasti haldusalasse. Pindala 11,5 km². Saarel asub Kolpino küla.

1920–1944 kuulus saar Eesti Vabariigi Petseri maakonna Kulje valda.

1934. aasta aprillis toimus saarel 150 osavõtjaga kaklus.

See on Peipsi-Pihkva järve suurim saar.


Okeanos

Okeanos (ladina keeles Oceanus) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Tethyse vend ja abikaasa, jõed ja okeaniidid olid nende lapsed.


Rhea

Rhea on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Kronose õde ja abikaasa, Hestia, Demeteri, Hera, Hadese, Poseidoni ja Zeusi ema.

Teda kui Olümpose jumalate ema on samastatud Väike-Aasia jumalate ema Kybelega (Magna Mater).


Tethys

See artikkel on vanakreeka mütoloogia tegelaskujust; Saturni kuu kohta vaata artiklit Tethys (kuu); paleo-ookeani kohta vaata artiklit Tethyse ookean.

Tethys on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Okeanose õde ja abikaasa, jõed ja okeaniidid olid nende lapsed.


Themis

Themis on vanakreeka mütoloogias seadusliku korra ja õigluse jumalanna. Uranose ja Gaia tütrena kuulub ta titaanide hulka. Zeusi abikaasana on ta hooride ja moirade ema. Themise sümbolid on kaalud ja mõõk.


Kreios

Kreios (vanakreeka keeles Κρεῖος või Κριός, Kreios/Krios) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Eurybeia abikaasa, Astraiose, Pallase ja Persese isa.


Klymene

Klymene ehk Asia on titaan, Okeanose ja Tethyse tütar, Iapetose abikaasa, Atlas, Epimetheuse, Prometheuse ja Menoitose ema.


Koios

Koios oli vanakreeka mütoloogias üks titaanidest, Uranose ja Gaia poegadest.

Temal endal ei olnud vanakreeka mütoloogias suurt tähtsust, ta esines peamiselt ainult titaanide loendites. Tuntumad on tema järeltulijad.

Phoibe oli tema õde ja abikaasa. Nende lapsed olid Leto ja Asteria.


Phoibe

Phoibe on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Koiose abikaasa, Leto ja Hekate ema.

Phoibe järgi on saanud nime Saturni kaaslane Phoebe.


Nümfid

Nümfid on kreeka mütoloogias väiksemad loodusjumalad. Neid on tavaliselt kujutatud kaunite noorte naistena ja nad olid looduse kehastusena seotud kindla paiga või loodusnähtusega, näiteks puu-, vee-, mere- ja mäenümfid.

Alates keskajast on nümfe mõnikord seostatud või segamini aetud ka haldjatega.

Drüaadid Najaadid Nereiidid Okeaniidid Oreaadid Limoniaadid Limiaadid Napaea


Alajõe valla lipp

Alajõe valla lipp on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Alajõe valla lipp.

Lipp kinnitati 17. septembril 1996.

Lipu autor on Priit Herodes.


Typhon

Typhon on kreeka mütoloogias saja maopeaga koletis, Tartarose ja Gaia poeg. Echidna abikaasa, Kerberose, Orthose ja Lerna hüdra isa. Kui Typhon tõstis Zeusi vastu mässu, võitis Zeus raske võitluse ja viskas Typhoni Tartarosse ning veeretas talle peale Etna mäe. Typhon kehastas hävitavaid loodusjõude (sh taifuun), eriti vulkaani.


Kiltsi mõis

Kiltsi mõis (saksa keeles Schloß Aß, Schloss Ass, ka Gilsenhof) oli rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Väike-Maarja valda Lääne-Virumaal.


Wellington

Wellington on Uus-Meremaa pealinn. Ta asub Põhjasaare lõunakaldal Cooki väina ääres. Wellington on maailma kõige lõunapoolsem pealinn.

Elanike arvult on Wellington Aucklandi järel Uus-Meremaal teine linn. 2010. aastal elas Wellingtonis 389 700 inimest.


Massachusetts

Massachusetts on Ameerika Ühendriikide osariik riigi idaosas, Uus-Inglismaa regioonis Atlandi ookeani rannikul. Massachusetts piirneb New Hampshire'i, Vermonti, New Yorgi, Connecticuti ja Rhode Islandi osariikidega.

1776. aastal oli Massachusetts üks 13 kolooniast, kes kirjutas alla Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioonile. Massachusetts oli esimene osariik, kus keelustati orjapidamine (1780).

Massachusettsi Tehnoloogiainstituut (MIT) on üks maailma tuntumaid ülikoole.


Saba

Saba on mitmel loomarühmal keha osa, mis jääb pärakust tahapoole; üldjuhul on saba eraldiseisev paindlik jätke keha küljes. Laias laastus vastab see imetajate, roomajate ja lindude ristluu ning sabaluu piirkonnale.

Ehkki sabad esinevad peamiselt selgroogsetel, on sabalaadsed jätked ka mõnel selgrootul, näiteks skorpionitel, hooghännalistel ja tigudel.


Saba (täpsustus)

Sõnal "saba" ja nimel "Saba" on mitu tähendust. Saba on mitmel loomarühmal keha osa, mis jääb pärakust tahapoole. Saba on perekonnanimi. Saba on Kariibi meres olev saar, kuulub Madalmaade Kuningriigi koosseisu. Saba on Venemaal Leningradi oblastis olev jõgi. Saba on inimeste järjekord rahvapäraselt ja pisut irooniliselt. Saba on koerakooluliste sugukonda kuuluv taimeperekond. "Saba" on Najimi album.


Öösorr

Öösorr (Caprimulgus europaeus) on öösorlaste sugukonda öösorri perekonda kuuluv ja ainuke Eestis elav öösorriliste seltsi kuuluv lind. Eesti Ornitoloogiaühing valis öösorri 2019. aasta linnuks.

Öösorr on öösorlaste sugukonna tüüpiline esindaja.


Microsoft Windows

Microsoft Windows on USA tehnoloogiaettevõtte Microsoft Corporation operatsioonisüsteemide tootepere personaalarvutitele, serveritele ja manussüsteemidele. . See on kõige laiemalt kasutatav operatsioonisüsteem maailmas ja toimetatakse tarbijatele harilikult arvutisse installituna.


Pagan (saar)

Pagan on vulkaaniline saar Mariaani saarestikus Mikroneesias, kohas . Saar koosneb peamiselt kahest kitsa maaribaga ühendatud kihtvulkaanist, millest suurem on 570 m ja madalam 548 m kõrge. Saare pindala on 47,23 km²; see on suuruselt neljas saar Põhja-Mariaanidel. Aastal 1981 toimus seal vulkaanipurse ja saare alalised elanikud evakueeriti. Siiski, 2006. aastal märkasid USA relvajõud manöövrite käigus saarel uusi inimasustuse märke, mõningaid hooneid ja koduloomi. Territoriaalselt kuulub saar Põhja saarte omavalitsuse alla.


Kubija järv

Kubija järv (ka Kubja järv) on järv Võru edelaosas Võru–Mõniste–Valga maantee ääres.

Kubija järv on põhja-lõuna suunas piklik veekogu, mille pindala on 15,1 ha, sügavus vaevalt 5 m. Kaldad on suhteliselt madalad, liivased, kaetud männimetsaga, mis ümbritseb kagukaldal paiknevat turismibaasi. Leidub nii liivast (eriti järve lõunaosas) kui ka soist perve, sügavamal on aga põhi mudane.


Nõva vald

Nõva vald oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ning Nissi valla Rehemäe küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.

Nõva valla keskus oli Nõva küla, mis asub Lääne maakonna keskusest Haapsalust 48 km kaugusel ja Tallinnast 81 km kaugusel.

Nõva vallavanem oli Deiw Rahumägi.


Joškar-Ola

Joškar-Ola (mari Йошкар-Ола ('punane linn')) on linn Venemaal, Marimaa pealinn. Linn asub Malaja Kokšaga jõe ääres, 50 km kaugusel selle suudmest Volgasse.

Linna haldusalasse kuulub ka Semjonovka vald.


Burgundia hertsog

Burgundia hertsog oli Burgundia hertsogkonna valitseja.

Esimesteks Burgundia hertsogiteks võiks nimetada burgundide hõimupealikke, kes praegusse Burgundiasse 5.–6. sajandil tungisid. Pärast seda, kui burgundide kuningriik oli frankide poolt vallutatud, olid kuningateks esialgu Merovingide dünastiasse kuuluvad Frangi kuningad. Hiljem olid hertsogid Karl Suure ja ta järglaste alamad, seejärel aga kujunes seal Frangi riigi tagamise järel taas kuningriik (Arelaat), mis 11. sajandil liideti Saksa-Rooma riigiga. Lääne-Frangi riik ehk Prantsusmaa omas aga Lääne-Burgundiat (Bourgogne), kus valitsesid kuningate alamatena Burgundia hertsogid.

14. sajandil hakkas just Prantsusmaa Burgundia hertsogkond taas esile tõusma, kui 1364. aastal sai seal võimule Valois' dünastia Valois-Burgundia dünastia kõrvalharu. Lühikese ajaga said Burgundia hertsogid endale ka Saksa-Rooma riigis asuva Burgundia vabakrahvkonna ning suuri valdusi Madalmaades. Hertsog Philippe Hea saavutas Saja-aastase sõja ajal Prantsusmaast sõltumatuse ning soovis teha Burgundiast taas kuningriigi. Sama soovis ka tema poeg Charles Südi, kuid too langes 1477. aastal Nancy lahingus ning Burgundia jagati Habsburgide ja Prantsusmaa vahel. Prantsusmaa sai endale hertsogkonna südame ning sinna asusid taas Prantsuse Burgundia hertsogid, samas kui Habsburgid nimetasid end samuti Burgundia hertsogiteks, kuni nad Lõuna-Madalmaadest 1795. aastal lõplikult ilma jäid.


Tšeljabinsk

Tšeljabinsk on linn Venemaal, Tšeljabinski oblasti keskus. Linn asub Uuralite idanõlval, Miassi jõe ääres.

Elanike arv on 2021. aasta rahvaloenduse seisuga 1 189 525. See on elanike arvult Venemaal seitsmendal kohal ja Uurali föderaalringkonnas teisel kohal. 2010. aastal moodustasid 86,5% linna rahvastikust venelased, 5% tatarlased, 3,1% baškiirid ja 1,4% ukrainlased.

Tšeljabinsk on asutatud 1736. aastal, linnaõigused sai 1787. aastal. 1900. aasta paiku oli linn Siberi raudtee ehitamise keskus.


Burgundia valitsejate loend

Burgundia valitsejate loend loetleb Burgundia valitsejaid (kuningaid, hertsogeid ja krahve).


Pinocchio

Pinocchio on itaalia kirjaniku Carlo Collodi loodud tegelaskuju lastejutustusest "Pinocchio seiklused", mis ilmus raamatuna 1883. aastal. Pinocchio on pikaninaline puunukk, kes ellu ärkab.

Aleksei Tolstoi kirjutas selle põhjal lasteraamatu "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" (1936).

"Pinocchio seikluste" põhjal on tehtud palju filme, tuntuim neist Walt Disney 1940. aastal valminud täispikk animafilm "Pinocchio".


Alytus

Alytus ['alitus] () leedupäraselt [aliit'us], (poola Olita) on linn Leedu lõunaosas Nemunase jõe ääres. Linn oli varem Alytuse maakonna keskus, tänapäeval moodustab iseseisva omavalitsusüksuse. Ühtlasi on see ka Alytuse rajooni halduskeskuseks.

Linnas asub Alytaus arena spordihall. Haridust annavad Alytuse Kutsehariduskeskus ja Alytuse kunstnike ametikool, kõrgemat haridust annab Alytuse kolleegium.


Nemunas

Nemunas (eesti keeles on mööndav ka nimekuju Neemen; leedu Nemunas [nämunas], valgevene Нёман, Nioman, vene Неман, saksa Memel, poola Niemen) on jõgi Euroopas. Jõgi saab alguse Valgevenest (lähte kõrgus 176 m) ja suubub Läänemere Kura lahte, moodustades delta.

Nemunas on 937 km pikk. Sellest 459 km voolab ta Valgevenes, 359 km Leedus ning 116 km Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti piirijõena. Nemunas on Leedu pikim jõgi, pikkuselt on ta Valgevenes 3. ja Läänemere vesikonnas 4. Ülemjooksul, enne Vusaga ühinemist kannab ta nime Niomaniec. Varem oli jõe lähe kaugemal, väidetavalt olevat Nemunas varem alanud Łošaga samast allikast.

Valgla on 98 200 km² ja sinna kuulub 72% Leedu territooriumist. Sügavus on kuni 5 m ja laius kuni 500 m. Vooluhulk suudmes on 678 m³/s, kuid suurvee ajal, mis on märtsist maini, kuni 6800 m³/s. Jõgi voolab aeglaselt, alamjooksul 2 m/s.

Jääkattes on Nemunas harilikult detsembrist märtsi lõpuni.

Nemunase kaldal asuvad linnadest Stoŭbcy, Biarozaŭka, Masty, Hrodna, Druskininkai, Alytus, Birštonas, Prienai, Kaunas, Vilkija, Gelgaudiškis, Jurbarkas, Smalininkai, Panemunė, Neman ja Sovetsk. Alevitest jäävad jõe kaldale Lubča, Merkinė, Balbieriškis, Rumšiškės, Kačerginė, Kulautuva, Zapyškis, Žemoji Panemunė, Kriūkai, Seredžius, Veliuona, Raudonė ja jõe delta saartel asuv Rusnė.

Nemunasse suubub 105 jõge (1. taseme lisajõed), millest 15 on üle 100 km pikad. Neist suurimad on Neris, Nevėžis, Ščara ja Šešupė. Tal on isegi 11. taseme lisajõgesid.

Nemunasel on tähtis positsioon Kura lahe elustiku säilitamisele. Nemunasest tulev vesi hoiab lahe vee värske ja võimaldab seal elada nii magevee- kui merekaladel. Nemunase delta laieneb lahe arvel.


Nokia

Nokia on linn Soomes Pirkanmaa maakonnas, 15 km kaugusel Tamperest.

Nokias elab 28 600 inimest (2004) ja selle pindala on 347,8 km², millest 58,71 km² on veekogude all. Nokia on tööstuslinn, mis on tuntud ka kui mobiilsidefirma Nokia sünnilinn.


Møllehøj

Møllehøj on Taani kõrgeim looduslik maapinnapunkt. Møllehøj kõrgus merepinnast on 170,86 m ja see asub Jüütimaal Aarhusi kesklinnast 25 km edelas. Kõigi Taani Kuningriigi valduste kõrgeim mäetipp on siiski Gunnbjørn Fjeld Gröönimaal (3694 m). Kõikide Euroopa riikide kõrgeimatest punktidest on see (kui mikroriigid nagu Monaco ja Vatikan välja arvata) kõige madalam.

Veebruaris 2005 tehtud mõõtmised näitasid, et seni kõrgemateks peetud läheduses asuvate Yding Skovhøj ja Ejer Bavnehøj looduslik kõrgus on tegelikult madalam (vastavalt 9 ja 51 cm madalam).

Piirkonna küngastel asub arvukalt pronksiaegseid hauakääpaid, millest viis on veidi kõrgemad kui Møllehøj; kõrgeim neist on Yding Skovhøj (172,52 m).


Yding Skovhøj

Yding Skovhøj on Taani kõrgeim maismaapunkt (172,52 m), kuid see on inimtegevuse tagajärjel tekkinud. Looduslik kõrgeim punkt on Møllehøj.

Yding Skovhøj asub Kesk-Jüütimaa piirkonnas Horsensi vallas.

Ydingi metsas asub kolm mullast kuhjatud küngast, mis on pronksiaegsed matmispaigad. Ilma nendeta oleks paik 170,77 m kõrgune. Sõna høj (vanapõhja sõnast haugr) paiga nimes viitab künkale.


Madalmaade Kuningriigi statuut

Madalmaade Kuningriigi statuut (Statuut voor het Koninkrijk der Nederlanden) on õigusakt, mis sätestab Madalmaade Kuningriigi ülesehituse ning Kuningriiki kuuluvate maade vahelised suhted.


Miass

Miass (vene keeles Миасс) on linn Venemaa Tšeljabinski oblastis, Lõuna-Uuralites Miassi jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 55°00'N, 60°06'E.


Dublin

Dublin (iiri keeles Baile Átha Cliath) on Iiri pealinn, mis asub Iirimaa idarannikul Liffey jõe suudmes. Linna asutasid 840. aastal viikingid.


Pirkanmaa maakond

Pirkanmaa maakond (rootsi keeles Birkaland) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.


Satakunta maakond

Satakunta maakond (rootsi keeles Satakunda, tõlkes 'sadakond') on maakond Soomes.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.

Maakonnakala on jõesilm.


Pohjanmaa maakond

Pohjanmaa maakond (tähendus 'Põhjamaa'; rootsi Österbotten) on maakond Soome lääneosas. Elanikest umbes 52% on rootsikeelsed.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.


Petšora jõgi

Petšora (vene Печора, komi Печӧра, neenetsi Санэро'' яха) on jõgi Ida-Euroopas. Saab alguse Uuralitest, voolab läbi Komi Vabariigi ja Neenetsimaa ning suubub Petšora lahte.

Pikkus on 1809 km ja valgla 325 000 km². Suuremad lisajõed on Ižma ja Ussa.

Jõe ääres asuvad Petšora, Vuktõl ja Narjan-Mar.


Avalik teenistus

Avalik teenistus on töötamine riigi ametiasutuses, kohalikus omavalitsuses või rahvusvahelises organisatsioonis. Eesti Vabariigis sätestab avaliku teenistuse korralduse ja ametniku õigusliku seisundi Avaliku teenistuse seadus (lühend – ATS), mis võeti Riigikogu poolt vastu 13. juunil 2012. aastal ning kuulutati Vabariigi Presidendi poolt välja 28. juunil 2012. aastal.

Kõik avaliku võimu teostajad, peavad oma tööd tehes lähtuma 2015. aastal heaks kiidetud Avaliku teenistuse eetikal, mille eesmärk on ametnike põhiväärtuste ja ametnikueetika tugevdamine.

Seaduslikkus – ametnik lähtub oma tööd EV põhiseadusest ja seadustest Inimesekesksus – ametnik on rahva teenistuses ja tegutseb vastutustundlikult, mõistes, et tema otsustel on mõju inimestele ja ühiskonnale. Usaldusväärsus – ametnik teostab avalikku võimu ainult enda huvides ja hoidub tööpostil teatavaks saadud informatsiooni kasutamisest erahuvides Asjatundlikkus – ametnik tegutseb oma töövaldkonna parimates teadmistest ja oskustest lähtuvalt ning hoiab end kursis tööülesannete täitmiseks vajalike arengutega. Erapooletus – ametnik hoidub tegevustest või olukordadest, mis võivad seada kahtluse alla tema erapooletuse tööülesannete täitmisel. Lisaks hoidub ametnik kingitustest, soodustustest ja teenetest, mis võivad seada kahtluse alla ametniku erapooletuse. Avatus ja koostöö – ametnik teostab võimu viisil, mis on läbipaistev ja arusaadav ning ametnik peab selgitama ja põhjendama oma tööalaseid otsuseid. Lisaks peab ametnik kaasama huvirühmi ja avalikkust neid puudutavate otsuste ettevalmistamisel, tegemisel ja elluviimisel.


Avaliku Teenistuse Kohus

Avaliku Teenistuse Kohus oli Euroopa Liidu avaliku teenistuse asju menetlev erikohus, mis loodi Nice'i lepingu alusel ning tegutses 2004–2016..

Kohtus oli 7 kohtunikku. Kohtuotsuseid sai õigusküsimustes edasi kaevata Üldkohtusse ja erandkorras Euroopa Kohtusse.

Avaliku Teenistuse Kohus, Euroopa Kohus ja Üldkohus kokku moodustasid Euroopa Liidu Kohtu. Tänapäeval koosneb Euroopa Liidu Kohus Euroopa Kohtust ja Üldkohtust ja on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist.


Õigusküsimus

Õigusküsimus on küsimus, millele vastamiseks tuleb otsustada, milline on asjaomane õigus ning kuidas kohaldatakse seda konkreetsetele tehioludele.

Õigusküsimusi eristatakse traditsiooniliselt faktiküsimustest.


Faktiküsimus

Faktiküsimus on õiguslikus vaidluses tekkinud küsimus faktiväite tõesuse üle.

Faktiküsimusi eristatakse traditsiooniliselt õigusküsimustest.


Indigirka

Indigirka (vene Индигирка, jakuudi Индигир) on jõgi Venemaal Jakuutias.

Indigirka saab alguse 900 m kõrgusel Oimjakoni kiltmaalt, voolab läbi Tšerski mäestiku, möödub läänest Moma ahelikust ja suubub Ida-Siberi merre Kolõma lahte.

Indigirka pikkus on 1726 km, laius kuni 20 km, valgla 360 000 km², vooluhulk suudmes 1850 m³/s. Jõgi on laevatatav kuni Moma jõe suudmeni, aga oktoobrist kuni mai-juunini on ta jääs.

Indigirka moodustab suudmes suure delta. Sada kilomeetrit enne merd hargneb jõgi kaheks: vasakpoolseks Venemaa suudmeharuks (nimi tuleb sellest, et see on kõige lähemal Venemaa Euroopa-osale) ja parempoolseks Keskmiseks haruks. Allavoolu eraldub viimasest paremale Kolõma haru (nimi tuleb sellest, et jääb Kolõma jõe poole). Suudme läheduses tuleb harusid veelgi juurde. Kokku on deltas 7 madalat saart, mis on 2–12 km pikad ja 1–4 km laiad.

Vasakpoolse jõeharu järgi on saanud nime selle kaldal olev Russkoje Ustje küla, mis on tuntud omapärase kultuuri poolest. Seal on vene kolonistid juba üle saja aasta elanud.

Indigirka jõgikonnas asub Oimjakon, kus on mõõdetud kõige madalam temperatuur põhjapoolkeral.

1892–1894 uuris piirkonda parun Eduard von Toll, kes geoloogiliste uurimistööde käigus läbis Indigirka basseinis 1 aasta ja 2 päeva pikkuse ekspeditsiooni käigus 25 tuhat km, sellest 4200 km mööda jõgesid.

Indigirka basseinis on avastatud kulda.

Suuremad parempoolsed lisajõed on Nera, Moma, Badjarihha ning vasakpoolsed lisajõed Elgi, Selennjahh, Ujandina, Allaihha ja Bjorjoljohh.

Indigirka ääres asuvad Ust-Nera, Honuu, Belaja Gora ja Tšokurdahh.


Valge Maja

Valge Maja (inglise keeles the White House) on Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis asuv hoone, kus asub Ameerika Ühendriikide presidendi ametikorter ja töökoht.

Nime Valge Maja kasutatakse ka piltlikult tähistamaks Ameerika Ühendriikide presidendi institutsiooni.

Valge Maja aadress on 1600 Pennsylvania Avenue, NW, Washington, USA.


PAE Panathinaikόs

Korvpallisektsiooni kohta vaata artiklit Panathinaikos B. C.

Panathinaikόs FC (Παναθηναϊκός) on 1908. aastal asutatud Kreeka jalgpalliklubi, mis tegutseb Ateenas.

Klubi kodustaadion on Ateena olümpiastaadion.


Magnitogorsk

Magnitogorsk on kaevandus- ja tööstuslinn Venemaal Tšeljabinski oblastis. Linn asub Lõuna-Uuralites Uurali jõe ääres.

Magnitogorsk on asutatud 1929. aastal metallurgiakombinaadi rajamisega seoses. Linnaõigused sai 1931. aastal.

Linnas tegutseb jäähokiklubi Magnitogorski Metallurg.


Päris-Soome maakond

Päris-Soome (soome keeles Varsinais-Suomi, rootsi keeles Egentliga Finland) on maakond Soome edelaosas.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.


Kesk-Pohjanmaa maakond

Kesk-Pohjanmaa maakond (rootsi Mellersta Österbotten) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.


Murmansk

Murmansk (vene keeles Мурманск) on linn Venemaal, Murmanski oblasti keskus, Arktika suurim linn. Linn asub Koola poolsaare põhjakaldal, polaarjoone taga.

Linn on asutatud 1916. aastal.


Kardinal Richelieu

Kardinal Armand Jean du Plessis de Richelieu (9. september 1585 – 4. detsember 1642) oli prantsuse kiriku- ja riigitegelane, hertsog.

Aastail 1607–1624 oli ta Luçoni piiskop ja 1635–1642 Cluny abt, 1622. aastast kardinal. 1624. aastast surmani oli ta Prantsusmaa tegelik valitseja.

1635. aastal asutas ta Prantsuse Akadeemia.


Papandayan

Papandayan on vulkaan Jaaval. Kõrgus 2665 meetrit.

1772. aasta purse hävitas 40 küla. Hukkus peaaegu 3000 inimest.


Torino

Torino (saksa, inglise ja prantsuse keeles Turin, hispaania keeles Turín) on linn Põhja-Itaalias, Piemonte maakonna ja città metropolitana di Torino keskus. See asub Po ja Dora Riparia jõe liitumiskohas. Torino on riigi suuruselt neljas linn ja Milano järel suuruselt teine linn riigi põhjaosas. Torino elanike arv 2012. aasta lõpu seisuga on 872 091, koos eeslinnadega 1,7 miljonit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Henry VIII

Henry VIII (28. juuni 1491 – 28. jaanuar 1547) oli Tudorite dünastiast Inglismaa ja Iirimaa kuningas 1509–1547.

Henry sai põhiliselt tuntuks oma abielude ja usupoliitikaga, mis olid omavahel väga tihedalt seotud. Samas oli ta ka riigijuhtimise teistes valdkondades suhteliselt edukas, pidas tihti sõdu ning püüdis oma varandust pidevalt kasvatada. Samuti oli ta kõrgelt haritud, oskas paljusid keeli, tegeles musitseerimise ning filosofeerimisega.

Rahvusvahelistes suhetes oli Henry tihti kaalukeeleks Prantsusmaa kuninga François I ja Saksa-Rooma riigi valitseja Karl V vahel, kes kumbki Mandri-Euroopas püüdsid oma mõjuvõimu kehtestada. Algul toetas Henry Karli, siis läks François poole üle (Prantsuse kuningas aitas tal üle saada ka reformatsiooniga tekkinud probleemidest), lõpuks aga sidus ta end taas Karliga, püüdes võita juurde valdusi Prantsusmaal (tema ajaks oli inglaste kätte jäänud vaid Calais).


Norilsk

Norilsk on linn Venemaal Krasnojarski krais. See on Siberi kõige põhjapoolsem ja Murmanski järel maailmas suuruselt teine linn, mis jääb põhja poole põhjapolaarjoonest. Norilsk on maailma kõige põhjapoolsem üle 100 000 elanikuga linn.

Norilski lähedal on maailma suurimad niklimaardlad, lisaks kaevandatakse vaske, koobaltit, plaatina ja kivisütt. Linnast põhja pool asub vasetehas. Linna suurim tööandja on Norilski Nikel.

Piirkond on ulatuslikult saastunud. Norilski õhu nikli- ja bensopüreenisisaldus ning vasesisaldus on viimastel aastatel ületanud normi piire.

Aastail 1935–1956 tegutses seal Norilski parandusliku töö laager ehk Norillag, mis kuulus GULAG-i süsteemi.


Krasnojarsk

Krasnojarsk (vene Красноярск (fraasist Кызыл-җар (Кызыл яр = красный яр) 'punane järsak') on linn Venemaal, Krasnojarski krai keskus. Linn asub Ida-Siberis Jenissei ülemjooksul Novosibirskist idas.

Elanike arv aastal 2005 oli 917 200, 2009. aastal 951 000, 2010. aastal 973 900 ja 2014. aastal 1 035 528. Krasnojarsk on Siberi suuruselt kolmas linn.


Valletta

Valletta on Malta pealinn.

Linn asub Malta saare Valletta poolsaarel.

Linn asutati 1566. aastal ja sai nime Johanniidide ordu (Malta ordu) suurmeistri Jean Parisot de la Valette'i järgi.

Valletta ajalooline kesklinn on aastast 1980 UNESCO maailmapärandi nimistus oleva objekti Valletta linn osa.


Lipetsk

Lipetsk (vene keeles Липецк, sõnast липа 'pärn') on linn Venemaal, Lipetski oblasti keskus. Asub Oka-Doni madalikul Voroneži jõe ääres, 500 km Moskvast lõunas ja 110 km Voronežist põhjas. Geograafilised koordinaadid on 52° 37' N, 39° 36' E.