Fabio Cannavaro

Fabio Cannavaro (sündinud 13. septembril 1973 Napolis) on endine Itaalia jalgpallur (keskkaitsja) ja praegune Guangzhou Evergrande peatreener. Suurema osa karjäärist on ta veetnud Itaalias.

Ta alustas elukutselise karjääri Napolis enne seitset aastat, mis ta veetis Parmas, kellega ta võitis kahel korral Coppa Italia, 1999 Supercoppa Italiana ja 1999 UEFA Euroopa Liiga. Pärast Inter Milanos ja Torino Juventuses mängitud aega osteti ta (koos treener Fabio Capelloga) 2006. aastal Real Madridi, kus ta võitis aastatel 2007–2008 Primera Divisióni (tuntud ka kui La Liga või La Liga Santander). Pärast Torino Juventusesse üheks hooajaks 2009-10 tagasitulekut suundus ta Al-Ahlisse Dubais, kus ta ka lõpetas 2011. aastal pärast vigastusterohket hooaega oma karjääri.

Cannavarot saatis ka edu Itaalia jalgpallikoondisega. Ta kuulus Itaalia U21 meeskonda, mis võitis kaks korda järjest 1994 ja 1996 UEFA Euroopa U21-meistrivõistlused. Pärast enda esimest mängu 1997. aastal Itaalia koondises aitas ta koondise 2000. aastal UEFA Euro finaali, ning Cannavaro märgiti võistluse parimate mängijate hulka, temast sai Itaalia koondise kapten 2002. aastal pärast Paolo Maldini karjääri lõpetamist. Cannavaro viis Itaalia jalgpallikoondise Saksamaal toimunud 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel võidule ning tema kaitsmisoskusi tunnustasid Itaalia fännid hüüdnimega "Il Muro di Berlino" ('Berliini müür'), kuna ta suutis viiel korral Itaaliale kindlustada mängud, mille jooksul Itaaliale ühtegi väravat ei löödud, Itaaliale löödi turniiri jooksul ainult kaks väravat. Ta sai auhinnaks hõbepalli (Silver Ball), mis antakse jalgpalli maailmameistrivõistlustel paremuselt teisele mängijale. 2009. aastal sai Cannavarost Itaalia koondises enim mänge mänginud mängija. Ta lõpetas koondisekarjääri 2010. aasta 25. juunil – pärast seda, kui Itaalia koondis ei pääsenud 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustele. Itaalia rahvuskoondises mängis ta 136 mängu ja lõi 2 väravat ja osales neljal jalgpalli maailmameistrivõistlusel, kahel UEFA Eurol, 1996. aasta suveolümpiamängudel 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. 2020. aasta juuli seisuga on ta mängitud mängude arvu poolest Itaalia koondise teine mängija Gianluigi Buffoni järel.

2006. aastal nimetas FIFA ta maailma aasta parimaks mängijaks, mis tegi temast esimese kaitsja, kes selle auhinna on võitnud. Ta võitis samal aastal Ballon d'Ori, ta oli sellel aastakümnendil esimene kaitsja, kes on selle auhinna saanud, ning kolmas läbi aegade, peale Franz Beckenbaueri ja Matthias Sammeri. 2006. aastal ja 2007. aastal valiti ta FIFA World XI koosseisu. 2007. aastal valis Laureus ta kuuest mehest koosnevasse nimekirja "Laureusi aasta sportlane". Ta noorem vend Paolo oli samuti elukutseline jalgpallur ning praegu on ta üks Guangzhou Evergrande treeneritest oma venna Fabio juhendamisel.

Pärast sportlaskarjääri lõpetamist sai Fabiost üks Al-Ahli Dubai treeneritest. Aastatel 2011–2013 oli ta peamiselt ülemaailmne suursaadik ja tehniline direktor ja aastatel 2013–2014 oli ta klubi abitreener. 2014. aasta novembris sai temast Hiina klubi Guangzhou Evergrande peatreener. 9. juunil sõlmis ta peatreenerina lepingu Hiina tugevuselt teise liiga klubi Tianjin Quanjian FCga, klubi võitis kohe liiga. Ta taasühines Guangzhou Evergrandega 2017. aastal. 2019. aastal oli ta ka Hiina jalgpallikoondise peatreener.


Timo Simonlatser

Timo Simonlatser (sündinud 17. mail 1986) on Eesti murdmaasuusataja, sprinter.

Timo kuulub Tamsalu AO Suusaklubisse. On kuulunud ka Eesti noorte murdmaakoondise MERKO tiimi (MERKO TEAM).

Timo Simonlatseri treeneriks on Björn Kristiansen. Endine treener Arvo Orupõld.


Pistesääsklased

Pistesääsklased (Culicidae) on sugukond sääselisi. Pistesääsklaste sugukonda kuulub umbes 3500 liiki, mis jagunevad 112 perekonda.

Eestis arvatakse elavat 32 pistesääsklaste liiki viiest perekonnast. Nende seas on metsasääsed (Aedes), hallasääsed (Anopheles), soomussääsed (Coquillettidia), laulusääsed (Culex) ja linnusääsed (Culiseta).


Abrasioon (geoloogia)

Abrasioon kivimite pinna mehaaniline kulutamine, mille põhjustavad tuule, lainete, vooluvee, liustiku, gravitatsiooni vms poolt kantud setteosakesed. Abrasiooni on defineeritud ka kui "mehaaniline kulutamine vee, jää või tuule kantud korese hõõrduval toimel".

Abrasiooni käigus kantakse minema lahtised ja pudedad osakesed. Abrasiooni intensiivsus sõltub terade liikumiskiirusest, massist, kontsentratsioonist ning kõvadusest.

Intensiivne abrasioon toimub mererannas, kus vahelduvad tõus ja mõõn, ning eriti tõusu ajal. Pinnale mõjuvad sel ajal lainete löögid, hõõrdumine kivide ja liivaterade vastu ning lahustumine. Vee all on abrasioon vähem intensiivne. Abrasiooni mõju on täheldatav meredes ja järvedes kuni mitmekümne, aga ookeanis kuni saja meetri sügavusel.

Abrasiooni tõttu on näiteks kivid mererannas ümardunud.

Abrasiooniks nimetatakse ka abrasiooni tulemust.


Mona Lisa

"Mona Lisa" ehk "La Gioconda" on Leonardo da Vinci maal, mis valmis aastatel 1503–1519. Praegu asub see Pariisis Louvre'is. Väidetavalt on see maailma kõige kuulsam maal.

Teos on maalitud õlivärvidega paplipuust alusele. Selle mõõdud on 77 × 53 cm.


Port Sudan

Port Sudan on linn Sudaanis, Al-Baḩr al-Aḩmari provintsi pealinn. Asub Punase mere kaldal.

Linn asutati 1905. aastal briti koloniaalvõimu poolt. 1959. aastal leiti linna lähedalt naftat. Linnas asub naftatöötluskombinaat, mis toodab 20 000 barrelit naftatooteid ööpäevas.

Port Sudanis asub Sudaani suurim meresadam.

Linna lähedal asub rahvusvaheline lennujaam.


Umm Durmān

Umm Durmān on linn Sudaanis, riigi suurim linn. Asub Niiluse ääres, Hartumi vastaskaldal.

Linn asutati 1884. aastal, kui Muḩammad Aḩmad (Al-Mahdī) tegi seal asunud külla oma sõjaväe baasi. Tema järglane 'Abdullāhi ibn Muḩammad tegi Umm Durmānist oma pealinna.


Kumbumi klooster

Kumbum Jampa-ling (sKu-'bum Byams-pa gling) on Tiibeti budismi gelukpa koolkonna klooster.

Aastal 1339 ehitas Tsongkhapa ema koos kohalike budausulistega väikese templi ümber sandlipuu ja püstitasid stuupa. Stuupa seisab seal tänapäevani.Tsongkhapa ema, kes tahtis oma pojaga nii väga kohtuda, laskis tema kodukohta, Tsongkhapa isiklikul soovitusel, ehitada suburgani Seda Tsongkhapa ema ehitatud templit loetakse Kumbumi kloostri esimeseks templiks. 1481. aastal ehitasid kohalikud aadlikud koos lihtrahvaga stuupa kõrvale suurema templi, et teha annetusi püha puu jaoks, mis sellest ajast hakkas muutuma massiliseks kultuse objektiks rahva hulgas.

1560. aastal ehitas tantrist Rinchen-tsondru-gyeltsen (Rin-chen brtson-'grus rgyal-mtshan) sinna väikese klooster-erakla Gonpalungi (dGon-pa lung), et seal mediteerida. Algul oli 7 munka, kuid siis lisandus veel, kokku oli erakla kollektiiv juba 15 erakut.

Hooned on eraldatud tänavatega, kus teatud kellaaegadel toimus väga vilgas liiklus Tsongkhapa ema, kes tahtis oma pojaga kohtuda, laskis tema kodukohta, poja soovitusel, ehitada suburgani. Hiljem ehitas sinna üks erak oma onni ning aastaid hiljem ehitati ka tempel. Kloostri rajas 1583. aastal aga III dalai-laama. Kumbumi kloostris oli neli datsangi: üks usuteaduslik, üks arstiteaduslik ja kaks tantristliku.

Khampo oli Kumbumis esimese suurusjärgu isik. Tema käsutas munkade elu ja jagas teaduslike kraade. Ilmalike asju juhtis tsoktse-gekö ehk "vooruse valitseja." Harilikult oli tema ka see, kes Khapo ees suitsuküünlaid kandis, kui viimane oma saatjaskonnaga tänavale ilmus. Ilmalike asjade juhtimine Kumbumis kujutas endast distsipliini järele vaatamist ja muidugi kõikide tüliküsimuste lahendamist, mis kloostri ja ilmalike võimude vahel tekkisid. Kuna tema võim oli väga suur, määrati laama sellele kohale vaid aastaks. Administratiiv võim oli aga kolme ametniku käes. Kõrgeim aste oli väga au sees, kuid võimu sellega ei kaasnenud. Kõike korraldas nn. teine ametnik - Tema valitses kogu kloostri varanduse üle, temale allusid ka talupojad, kes kloostrimaad harisid. Kuna see oli nii tähtis ametikoht, määrasid selle kindlaks Hiina võimud ise. Kumbum paikneb Mongoolia ja Tiibeti karavaniteede ristumiskohal ja see on ühteaegu kohalik kaubanduskeskus. Siitkaudu veeti Tiibetisse hiina ikoone ja jumalakujusid. Tänu kloostri sellisele asukohale on teda külastanud III, IV, V ja VII dalai-laama,


Vesa-Matti Loiri

Vesa-Matti "Vesku" Loiri (4. jaanuar 1945 Helsingi – 10. august 2022 Helsingi) oli soome näitleja, laulja ja humorist.

Ta esines 61 filmis ning hulgas telesarjades ja -saadetes. Tema tuntuim filmiroll on Uuno Turhapuro, keda ta on kehastanud 20 filmis. Enamikus oma filmidest töötas ta koos Spede Pasasega, kes oli Turhapuro-filmide stsenarist ja režissöör. Pasasega koos tegi ta aastaid ka "Spede Show'd", kus tuntumad rollid olid Nasse-setä, Jean-Pierre Kusela ja Tyyne.

Muusikuna on Loiri välja andnud hulgaliselt plaate. Ta oskas hästi flööti mängida ja esindas Soomet 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Tema laul "Huilumies" rääkis mehest, kes ei oska oma tundeid sõnadesse panna, küll aga mõistab neid flöödil väljendada. Ta sai 6 punktiga viimase, 19. koha.

1988–1991 oli tal televisioonis autorisaade "Vesku show".

1992. aasta filmi "Aladdin" dubleerimisel mängis Loiri lambis elavat vaimu, esitades ka selle muusikalised numbrid.

Loiri oli 1994–1999 Soome Piljardiliidu esimees.

Loiri suri vähki 10. augustil 2022.


Titan

Titan (ka Saturn VI) on Saturni suurim kuu ja Päikesesüsteemi suuruselt teine kuu Jupiteri kaaslase Ganymedese järel. Päikesesüsteemi planeetide kaaslastest on Titan ainuke, millel teatakse olevat tihe atmosfäär.

Lisaks on Titan peale Maa teadaolevalt ainus taevakeha Päikesesüsteemis, mille pinnal on vedelas olekus ainet järvede ja meredena. Sealsed vedelad süsivesinikest koosnevad järved ületavad mahult enam kui sajad korrad maapealsed nafta ja maagaasi varud.


Pegmatiit

Pegmatiidid on väga jämedateralised tardkivimid.

Pegmatiidid on pegmatoidse struktuuriga tardkivimid, mis tähendab seda, et kivimi koostisse kuuluvate mineraalide läbimõõt ületab vähemalt 20 mm (alternatiivse käsitluse järgi isegi 50 mm). Enamasti on pegmatiidid granitoidse koostisega.

Pegmatiite leidub peamiselt suurte batoliitide servaalal, kuhu migreerus veest ning teistest lenduvatest ühenditest rikastunud magma. Pegmatiitide puhul on tegemist magmakambri kõige hilisema kristallisatsiooniproduktiga, mistõttu on nad rikastunud elementidest, mis tavaliste kivimit moodustavate mineraalide kristallstruktuuri hästi ei sobi. Sellised elemendid on liitium, boor, berüllium, fluor, nioobium, tantaal, uraan, lantanoidid jne. Seetõttu sisaldavad pegmatiidid tihti haruldasi mineraale, näiteks spodumeen, berüll, turmaliin jne. Pegmatiidid on mitmete vääriskivide ning haruldaste metallide peamine allikas, mistõttu leiavad pegmatiidid sageli kasutust maavarana.

Terminit "pegmatiit" kasutas kirigraniidi sünonüümina esimesena René Just Haüy aastal 1822. Tänapäevase tähenduse andis talle Wilhelm Haidinger aastal 1845.


South Park

"South Park" on joonissari, mille peategelasteks on neli poissi, kes elavad Ameerika Ühendriikides Colorados, väikses linnas South Parkis. Peategelased Stan, Cartman, Kyle ja Kenny on ropu suuga üheksa-aastased poisid, kes käivad neljandas klassis. Sarja loojad on Trey Parker ja Matt Stone. Sarja on näidatud kanalil Comedy Central alates 1997. aastast. Joonissari on saanud kultusliku kuulsuse peamiselt maailmas aktuaalsete teemade parodeerimise ja popkultuuri käsitlemise pärast.

Alates sarja esimest osast 13. augustil 1997 on 21 hooaja jooksul loodud 307 osa. Viimastel aastatel on iga hooaeg välja ilmunud sügisel.


Ahven

Ahven ehk harilik ahven (Perca fluviatilis) on ahvenlaste sugukonda ahvena perekonda kuuluv röövkala.

Ahven on levinud kogu Euroopas (välja arvatud Pürenee poolsaar, Itaalia, Island, Šotimaa ja Norra), Taga-Kaukaasias ning Põhja-Aasias. Venemaal puudub ta vaid Amuuri jõgikonnas ja Kolõma jõest ida pool. Ta elab paljusugustes mage-, riim- ja tumedaveelistes ning happelistes veekogudes. Ahven võib vähendada metaani eritumist järve toitumisahela muutuste kaudu. Eestis on ahven tavaline kala, mida püütakse ka töönduslikult.

Balhašis ei ela harilik ahven, vaid selle sugulasliik balhaši ahven. Põhja-Ameerikas Suure järvistu vesikonnas elab teine sugulasliik kollane ahven, keda on käsitletud ka hariliku ahvena alamliigina.

Ahven on ilus ja ereda värvusega kala. Tema selg on tumeroheline, küljed rohekaskollased, 5–9 tumeda ristvöödiga. Saba- ja pärakuuim ning kõhuuimed on erepunased, rinnauimed kollased. Eesmine seljauim on sinakashall, suure musta laiguga tagaosas, tagumine seljauim rohekaskollane. Silmad on oranžid. Ahvena värvus oleneb ka elukohast, näiteks turbajärvedes on ta täiesti tume.

Ahven moodustab suurtes veekogudes harilikult kaks vormi: rohuahven, kes elab kalda ääres, ja suur süvaveeahven. Rohuahven kasvab aeglasemalt ja on väiksem. Põhiosa tema toidust moodustavad zooplankton ja putukavastsed. Süvaveeahven kasvab kiiremini ja suuremaks, mitte niivõrd pikemaks kui laiemaks ja paksemaks, mistõttu tundub küürakana.

Ahven on tavaliselt kuni 2 kg raskune (üksikud isendid on üle 4 kg raskused) ja kuni 50 cm pikkune. Ta võib elada kuni 20–25-aastaseks. Eestis ahvena alammõõduks loetakse 19 cm kogupikkusest või 16 cm sabauimeni, siseveekogudes alammõõt puudub.. Ahvenat kasvatatakse Euroopas hõrgu maitse pärast.

Emasahven koeb olenevalt suurusest 12–200 tuhat marjatera. Kudemiskoha suhtes pole ahven valiv, kudeda kõlbab enam-vähem ükskõik millisele objektile. Kudu kujutab endast sültjat õõnsat võrkseinaga toru, mis meenutab pitslinti. Väikestel isenditel on see lint 12–40 cm pikkune, suurtel isenditel üle meetri. Pikemad lindid koetakse enamasti sügavamale. Marjaterad paiknevad mõnekaupa ümber "võrgusilmade". Nad on umbes 3,5 mm läbimõõduga ja rebus on suur õlitilk. Sültja massi eesmärk on nähtavasti kaitsta mune hallitusseente ja mõne vaenlase eest.

Röövtoidule võivad noorkalad üle minna juba 4 cm pikkuselt, aga harilikult juhtub see 10 cm pikkuselt.

Ahvena genoom sisaldab umbes miljard nukleotiidi ja üle 23 000 geeni.

Ahven on Soome rahvuskala ja Eesti 2022. aasta kala.

Kuna ahven on Eestis laialt levinud püügikala, siis on tal palju murde- ja rahvakeelseid nimetusi, näiteks ahvenas saartel ja Läänemaal, ahun ja ahnik Lõuna-Eestis ning ahve ja ahves idamurdes. Punaste uimede tõttu on kala kutsutud punakalaks või pritsimeheks, kuna tuletõrjujatel olid punased pagunid.


Kiisk

Kiisk (Acerina cernua või Gymnocephalus cernuus) on ahvenlaste sugukonda kiisa perekonda kuuluv väike röövkala.

Kiisk elab Ida-Euroopas ja Põhja-Aasias, lääne suunas kuni Prantsusmaani. Vahemere maades ja Kaukaasias ta puudub, samuti Amuuri jõgikonnas.

Kiisk elab jõgedes ja järvedes. Mageda vee tõttu saab ta elada ka Soome lahes. Põhjapoolseid kiire vooluga jõgesid ta väldib.

Kiisa selg on hallikasroheline mustade tähnidega. Küljed on kollakad, kõht valkjas. Selja- ja sabauimel on mustad täpid. Kiisa värvus sõltub elukohast: liivase põhjaga kohtades on ta heledam kui mudase põhjaga kohtades.

Kiisa silmad on suured ja pungis. Need on määrdunudlillaka ja mõnikord isegi sinaka vikerkestaga.

Kiisal, nagu teistelgi sama perekonna liikidel, on seljauime kõva- ja pehmekiirtega osad liitunud. Peas asuvad suured küljejoonekanalite õõnsused. Hambad lõugadel on harjasetaolised.

Kiisk võib kasvada 300 g raskuseks ja 25 cm pikkuseks. Kuid nii suured isendid on harukordsed. Tavaline pikkus on 10–15 cm ja kaal 20–60 g. Suuri isendeid esineb Siberi jõgedes ja Uurali järvedes.

Kiisk sööb palju. Ühekorraga võib ta 1 kg kehakaalu kohta 14,4 g toitu, seega 6 korda rohkem kui latikas. Kiisk on ablas ja toitub aasta ringi. Samas elavate töönduskaladele, eriti latikale mõjub kiisk kahjulikult. Lisaks sööb kiisk innukalt teiste liikide marja.

Levila lõunaosas hakkab kiisk kudema juba aprillis, aga Moskva oblastis mai teisest poolest juuli esimese pooleni. Marjatera läbimõõt on umbes 1 mm ja selles on suur õlitilk. Emane koeb mitu portsjonit marja. 8–10 cm pikkused kiisad koevad 4–6 tuhat marjatera, aga 15–18 cm pikkused kuni 100 tuhat.

Koorumise järel sööb kiisapoeg zooplanktonit, aga läheb kiiresti üle toitumisele bentosest. Eriti aktiivne on ta öösiti, kui ta liigub madalamatesse kohtadesse. Öösel sööb kiisk eriti palju.

Kiisk saab suguküpseks vara. Ta koeb juba 2-aastaselt. Varane suguküpsus ja suur viljakus tagavad tema arvukuse kiire suurenemise.

Moskva-lähedastes veehoidlates on vanimad kiisad 7–8 aastat vanad, aga Soome lahes elab ta kuni 10 aastat vanaks.

Looduslikes elupaikades on kiisku raske jälgida, sellepärast tehti järgmine katse. Kümmekond kiiska pandi suurde akvaariumi, mille ühes nurgas oli varjend. Akvaariumis oli teisigi kalu. Kiisad ujusid kiiresti akvaariumi nurkadesse laiali, sealhulgas peitsid paar tükki neist end varjendisse. Viimaste vahel algas peatselt võitlus varjendi valdamise pärast. Nad ajasid üksteist sellest välja, lüües vastast ninamikuga, rapsides tema uimi ja rebides soomuseid. Peatselt ühinesid teisedki kiisad kodusõjaga ja aeg-ajalt olid nad kõik korraga varjendis. Võitlus kestis mitu päeva. Lõpuks suutis üks kiiskadest kõik ülejäänud välja ajada. Teised hoidusid akvaariumi nurkadesse ja surid varsti. Ainus alles jäänud kiisk ei käinud varjendist peaaegu üldse väljas, üksnes toitumiseks tegi ta hetkelisi sööste väljapoole. Kuid teiste kalade vastu ei ilmutanud kiisk vaenulikkust. Akvaariumis elanud ahven ronis tema juurde varjendisse ja nad veetsid terveid ööpäevi rahulikult külg külje kõrval. Teistele akvaariumis olnud kaladele (mudamaimule, lepamaimule ja nurule) ei pööranud ta tähelepanu. Aga siis, kui saabus kevad, hakkas kiisk teistegi liikide vastu agressiivseks muutuma. Kui anti toitu, sööstis ta, uimed laiali, varjendist välja, tõrjus kõrvale kõik teised kalad ja hoidis neid eemale, kuni endal kõht täis. Võib-olla ajab kiisk ka looduses teisi kalu toitumiskohtadest minema. Kalapüügi praktikast on teada, et kiisarikastes vetes ei ole peale ahvena teisi kalaliike.

Kuigi kiisa liha on maitsev, ei kasutata teda oma väiksuse ja paljude teravate luude tõttu eriti toiduks.

Kiisk ei ole töönduskala. Sellepärast on tema arvukuse suurenemine veekogudes ebasoovitatav. Kiisa arvukuse piiramiseks tuleb veekogusse lasta temast toituvaid röövkalu, eeskätt koha. Koelmutel tuleb kiisku intensiivselt püüda.


Arabella, mereröövli tütar (film)

"Arabella, mereröövli tütar" on Eesti film aastast 1982.

Oma teise pika mängufilmi (pärast "Ideaalmaastikku") käsikirja kirjutas Peeter Simm Aino Perviku jutustuse "Arabella, mereröövli tütar" põhjal. Muidugi on selles ka romantikat, kuid ennekõike on tegu mitmekihilise, isegi traagilise linateosega hea ja kurja heitlusest.

Sealjuures pole headus ja kurjus teineteisest müüriga eraldatud, nagu see enamasti lastefilmides on olnud. Nimitegelase enda lihane isa on julmade ja kurjade mereröövlite pealik. Kapten Taaniel Tina on kaval, salakaval ja julm inimene. Ka oma tütart püüab ta kasvatada endasarnaseks – julmaks ja kurjaks. Nagu tõeline mereröövel, oskab Arabella relva käsitseda ja kakelda ning kõik mereröövlite laeval kardavad teda.

Kuid ükskord sattub laevale heasüdamlik rännumees Aadu. Just Aadu toob muutuse Arabella ellu ja õpetab tüdrukut vahet tegema hea ja kurja vahel. Ka mõistma, et elus pole võimsamat asja kui headus.

Peeter Simmi filmis on traditsioonilise lastefilmi kohta tavatult palju rafineeritust ja julmust. Kuid eks ole seda ka Astrid Lindgreni "Röövlitütar Ronjas" ja isegi Hans Christian Anderseni "Lumekuninganna" röövlitüdrukus. Lavastaja usaldab vaatajat ja usub, et ka laps tahab õppida vahet tegema hea ja halva vahel, mis elus pole hoopiski nii lihtne.

Samas on Simmi film mitmekihiline, sisaldades filosoofilist allteksti ja mõtteainet ka täiskasvanuile. Meie igapäevaelu vastuolude taustal on selles muinasloos hulgaliselt pidepunkte tänapäevaga.


Kukunor

Kukunor (tiibeti Co Ngoinbo või Mtsho-sngon-po, hiina 青海湖 Qinghai Hu 'sinine järv') on järv Hiinas (Tiibetis) Qinghai provintsis. Asub Tiibeti kiltmaa idaservas 3205 m kõrgusel merepinnast. Järve pindala on 5694 km².

1960. aastatel suubus järve 108 jõge. 2004. aastal oli 85% nende jõgede suuetest kuivanud, sealhulgas ka suurima lisajõe Buhi suue. Alates 1959. aastast on järve veetase alanenud.

Järve nimi tuleb mongoli keelest ja tähendab sinist järve.


Limpopo

Limpopo on jõgi Aafrikas. Pikkus umbes 1600 km, valgala 413 000 km², vooluhulk suudmes 170 m³/s. Suubub Mosambiigis India ookeani.

Jõgi on 640 km ulatuses Lõuna-Aafrika Vabariigi põhjapiiriks Botswana ja Zimbabwega.


South Park: suurem, pikem ja lõikamata

"South Park: suurem, pikem ja lõikamata" on 1999. aasta USA täispikk täiskasvanute animafilm, mis põhineb animeeritud telesarjal "South Park". Filmi lavastas sarja looja Trey Parker stsenaariumist, mis kirjutati koos sarja kaaslooja Matt Stone'i ja Pam Bradyga; ja peaosades Parker, Stone, Mary Kay Bergman ja Isaac Hayes, kes kõik kordavad oma rolle sarjast, kõrvalosades George Clooney, Eric Idle ja Mike Judge. Süžee järgib Stani, Kyle'i, Cartmani ja Kennyt, kui nad hiilivad alaealistele keelatud filmi seanssile, mille peaosades on Kanada komöödiaduo Terrance ja Phillip, misjärel nad hakkavad ropendama. Vanemad vihastuvad sügavalt ja liites alustavad organisatsiooni terve Kanada riigi vastu,mille järel kuulutab USA Kanadale sõja. Pärast seda võtavad Stan, Kyle ja Cartman enda midagi ette, et päästa Terrance ja Phillip hukkamisest, samas kui Kenny püüab takistada Saatana ja Saddam Husseini plaane pärast sõda maailm vallutada.


Gyantse kumbum

Gyantse kumbum (tiibeti keeles Rgyang-rtse) on tempel-stuupa (kumbum) Tiibetis Gyantses.

Gyantse asub Lhasast 254 km kaugusel, merepinnast 3977 meetri kõrgusel nn Sõpruse Trassi ehk maantee ääres, mis ühendab omavahel Nepali pealinna Kathmandud ja Tiibeti pealinna Lhasat.

Seda Tiibeti suurimat tempelstuupat (ka Bodhi-stuupa) võib pidada tähelepanuväärseks arhitektuuri tõttu.

Stuupa asub Gyantse Dzongi mäe jalamil ja rajati 1268. aastal kohalike valitsejate poolt. Dzong tähendab kindlust.

Gyantse kumbumi ehitust alustati 1412. aastal ja see valmis 10 aastat hiljem.

Tempel-stuupa (täpsem oleks öelda tempel-stuupa-mandala) esimese korruse pindala on 2200 ruutmeetrit. Stuupa viis alumist korrust on jagatud paljudeks ruumideks, mis on täidetud 3000 skulptuuriga, seintele on maalitud 10 000 budistliku süžeega pilti. Öeldakse, et see sisaldab 100 000 püha kujutist, sellest ka nimetus kumbum. Templi seintele on maalitud budad, bodhisattvad, vadžrad, dharmakuningad, Songtsen Gampo, Trisong Detsen, arhatid, mungad jne. Stuupa sisemuses on 73 templit ja 27 529 jumaluse kujutist.

Ehitist nimetatakse ka stuupade müriaadiks, sest selles on 108 püha väravat ehk ust. Suures 20 m läbimõõduga silindrikujulises osas on kaks korrust, igal neist asub 4 suurt templit. Kõige kohal on 13 kooniliselt ahenevat rõngast, mis sümboliseerivad Brahma 13 taevast. See on iseloomulik element kõigi stuupade puhul.

Gyantse kumbumi tempel-stuupa on arhitektuuriline mandala. Olles ehitatud vertikaalteljele stuupa sümboolikat järgides, on selle funktsioon kehastada budistlikku maailmamudelit.

Tempel-stuupa kuulub Palkhor-chöde (Dpal-hkhor chos-sde) kloostrikompleksi juurde. Klooster asutati 1427. aastal esimese pantšen-laama poolt. Palkhor-chödes on asunud kolme koolkonna – sakja, geluk, kagyu – mungad.

Gyantse asub Nyang-chu orus, mis viib välja suuruselt teise Tiibeti linna Shigatseni, kus asub gelukpa tähtsamate kloostrite hulka kuuluv Tashilhunpo klooster.

1903. aastal saabus Briti impeeriumi kolonel Francis Younghusband Gyantsesse Tiibetit okupeerima. Temaga oli kaasas väidetavalt 4000 koormajakki, 10 000 teenrit kahuritega ja 1000 sõdurit. Lahingus Gyantse pärast purustas ta poole Tiibeti armeest, kes püüdis inglaste hästirelvastatud okupatsiooniüksuse vastu sõdida amulettide ja pühapiltide abil, kuna puudusid kaasaegsed relvad ja varustus. Neist lahinguist on siiani säilinud kuulijäljed templi seintel.

Francis Younghusband vallutas kiirelt Gyantse Dzongi ja liikus edasi Lhasa peale. XIII dalai-laama põgenes kohe Mongooliasse, kui Younghusband seadis oma kahurid ja sõdurid Potala palee ette rivisse. Mõned Francis Younghusbandi Lhasa sõjalise ekspeditsiooni liikmed kirjutasid oma päevikusse ja arvatavasti uskusid ise seda surmani, et Lhasa elanikud tervitasid neid rõõmuga, sest neid võeti vastu suure käteplaksutamisega. Tiibetlased plaksutasid küll, kui Briti impeeriumi okupatsiooniväed Pühasse Linna sisse marssisid, kuid inglased lihtsalt ei teadnud, et Tiibetis ei näita käteplaksutamine heakskiitu ega sõbralikku vastuvõttu, vaid seda kasutatakse kurjade vaimude ja deemonite eemalepeletamiseks.


Thavisuphlebis moedani

Thavisuphlebis moedani (gruusia თავისუფლების მოედნიდა 'vabaduse väljak') on väljak Thbilisi kesklinnas. Nõukogude ajal kandis nime "Lenini väljak".

Väljaku ääres asub Thbilisi raekoda ja sealt lähtub Rusthavelis gamziri (Rusthaveli prospekt).

Väljakul asub Vabaduse monument, mis kujutab kuldset püha Jüri tapetud draakoniga. Sammas on 45 m kõrge ja selle autor on Zurab Tseretheli.

23. novembril 2005 osales Eesti president Arnold Rüütel Vabaduse monumendi nurgakivi panekul ja järgmisel aastal president Toomas Hendrik Ilves monumendi avamisel.


Treitera

Treitera on lõikamise tööriist. Treitera koosneb tera peast ehk tera töötavast osast ja tera kehast, mille abil tera kinnitatakse terahoidjasse või mõnda teise kinnitusseadmesse.

Terapea koosneb esitahust, tagatahkudest, lõikeservadest ja teratipust.

Ettenihke suuna järgi eristatakse parempoolseid ja vasakpoolseid treiterasid.

Parempoolseteks treiteradeks nimetatakse niisuguseid terasid, mille pealõikeserv, kui parema käe peopesaga tera katta nii, et sõrmed oleksid suunatud treitera tipu poole, asuks pöidla suunas. Niisugune tera liigub töötamisel treipingis paremalt vasakule ehk tagumise tsenterpuki poolt spindlikasti poole.

Vasakpoolseteks nimetatakse niisuguseid treiterasid, millel pealõikeserv on pööratud pöidla poole, kui terale asetada eelneval viisil käsi.


Laast

Laast on lõiketöötlemisel eralduv peenestatud materjal.

Tavaliselt peetakse laastu jäätmeks, mis võidakse ümber töödelda või kasutada kütusena.

Laast võib olla ka lõikeprotsessi saadus, näiteks spooni lõikamisel või puitlaastplaadi tooraine peenestamisel (laastustamisel).

Metallide lõikamisel treipinkides toimub laastuvõtmine spetsiaalse lõikeriista abil. Laastuvõtmise tulemusena antakse toorikule vastav ettenähtud kuju ja mõõtmed.


Metallide lõiketöötlemine

Metallide lõiketöötlemine on keerukas füüsikaline protsess, mille käigus antakse toorikule soovitud kuju ja mõõtmed. Metallide lõikamine võib toimuda treimise, freesimise, puurimise, hõõritsemise, avardamise, lihvimise jne teel.

Metallide lõiketöötlusel esineb nii elastseid kui ka plastseid deformatsioone, millega kaasneb suur hõõre, soojuse eraldumine, terakasvaja tekkimine, laastu keerdumine ja deformeerumine, materjali kalestamine ja tööriista kulumine.


Lääts

Lääts on läbipaistvast ainest keha, mida piiravad kaks kõverat, harilikult sfäärilist pinda. Pindade ühist sümmeetriatelge nimetatakse optiliseks teljeks.

Läätse iseloomustavad suurused on fookuskaugus f\, ja optiline tugevus 1/f , mis iseloomustab valguse koondamise või hajutamise võimet.


Tašilhünpo

Tašilhünpo (tiibeti bkra shis lhun po) on klooster Tiibetis Xigazê linnas.

Asub Šigatses ja asutati 1447. aastal I dalai-laama Gedün Tupi (1391–1474) poolt.

Tašilhünpo klooster on aastasadu olnud pantšen-laama kodukloostriks.


Tartu Ülikooli õigusteaduskond

Tartu Ülikooli õigusteaduskond on Tartu Ülikooli instituut, kus õpetatakse õigusteadust. Kui ülikooli asutamise aastatel oli see üks ülikooli neljast algsest teaduskonnast, siis alates 2016. aastast kuulub õigusteaduskond sotsiaalteaduste valdkonda.

Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas saab õppida nii Tartus (Näituse 20 ja Näituse 13a) kui ka Tallinnas (Kaarli pst 3). Õigusteaduskonna Tallinna osakond loodi 2002. aastal, mil varasem Õigusinstituut liideti Tartu Ülikooliga.


Prantsuse jalg

Prantsuse jalg (prantsuse pied) on pikkusühik. 6 jalga moodustas sülla (toise).

Kasutatud on eri pikkusega jalgu. Populaarne pärimus omistab jala pikkuse määramise Karl Suurele. Arvatakse, et see pikkusmõõt on siiski palju vanem. Karolingide kasutatud jalg oli võrdne juba antiikajal kasutatud Druusia jalaga, mis oli 9/8 Rooma jalga ehk u 33,34 cm. Teine pärimus väidab, et Prantsuse jala pikkuseks sai pool kaliif Harun al Rašidi saadetud küünra etalonist.

Kuninglik jalg (0,324 839 385 m) oli pikkusühik, mis oli Prantsusmaal kasutusel 1799. aastani, kui kasutusele võeti meetermõõdustik. Prantsuse jalg võrdus 16/15 Inglise jalaga.


Inglise jalg

Inglise jalg (foot, lühend ft) on pikkusmõõtühik Inglise mõõtühikute süsteemis. 1 Inglise jalg foot (1 ft) = 12 tolli = 1/3 jardi = 0,3048 meetrit täpselt (1959. aasta rahvusvahelise kokkuleppega)


Hoverla

Hoverla (ukraina Говерла, ungari Hóvár) on mägi Ida-Karpaatides Ida-Beskiidides Tšornohora ahelikus. See on Ukraina kõrgeim tipp, kõrgusega 2061 m. Mäetipu ületab Taga-Karpaatia ja Ivano-Frankivski oblasti piir.

Geograafilised koordinaadid on 48° 9′ 36″ N, 24° 30′ 1″ E.

Mäe jalami pöögi- ja kuusemetsad asenduvad kõrgemal subalpiinsete niitudega. Tehniliselt on tõus Goverlale lihtne, vaid talvekuudel rohke lumega on raskem ja laviiniohtlik. 6-7 km lääne pool on Ukraina kõrguselt teine mägi Petros (2020 m), mis on looduslikult ilmelt sarnane ja samuti sagedane matkasiht.

Hoverla idajalami kaljudelt saab alguse Pruti jõgi.

Mäe jalamil on Hoverla küla.


Thbilisi metroo

Thbilisi metroo (gruusia თბილისის მეტროპოლიტენი, Thbilisis Metropoliteni) on Gruusia pealinnas Thbilisis asuv metroo. Avati 1966. aastal ja oli neljas metroo Nõukogude Liidu territooriumil. Thbilisi oli üks vähestest linnadest NSV Liidus, kus metroo avati enne selleks vajaliku miljoni elanikuni jõudmist - 1959. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas vaid 694 664 inimest, miljonini jõudis linn alles 1979. aasta rahvaloenduseks.

Metrool on 2 liini (Gldani-Varkethili ja Saburthalo liin) kokku 22 jaamaga. Metroo kogupikkus on 26,4 km.


Letsie III

Letsie III (David Mohato Bereng Seeiso; sündinud 17. juuli 1963 Morijas) on Lesotho kuningas 12. november 1990 – 25. jaanuar 1995 ja alates 7. veebruarist 1996. Ta krooniti 31. oktoobril 1997 Maserus. Ta on konstitutsiooniline monarh, kelle kohustused on enamjaolt tseremoniaalsed.

Letsie omandas keskhariduse Suurbritannias Ampleforthi kolledžis ja kõrghariduse juristina Lesotho Rahvusülikoolis. Pärast seda jätkas ta õpinguid Bristoli ülikoolis, Cambridge'i ülikoolis ja Londoni ülikoolis. Pärast õpingute lõpetamist 1989 naasis ta Lesothosse.

Tema isa oli kuningas Moshoeshoe II, kes pärast Justin Letzing-Lekhanja sõjaväelist riigipööret põgenes 1990 riigist. Pärast seda sai kuningaks Letsie. 1991 korraldas Elias Fisvana-Ramaema uue riigipöörde ja juhtis riigi demokraatlike valimisteni 1993, mile võitis Basoto Kongressipartei. Moshoeshoe tohtis riiki tagasi tulla, ent lihtkodanikuna. Letsie püüdis valitsust veenda oma isa uuesti kuningana tunnustama, ent ebaõnnestunult. Seepeale organiseeris Letsie augustis 1994 sõjaväe toetusel ise järgmise riigipöörde, millega kukutas valitsuse. Uus valitsus ei saavutanud täielikku rahvusvahelist tunnustamist, mistõttu Letse sõlmis eelmise valitsusega kokkuleppe, et nad võivad taas riiki valitsema hakata, kui Moshoeshoe saab taas kuningaks. Ent Moshoeshoe hukkus juba järgmisel aastal autoõnnetuses ja Letsie sai uuesti kuningaks.

Tema Kuninglik Kõrgus printsess Mary Senate Mohato Seeiso (sündinud 7. oktoobril 2001) Tema Kuninglik Kõrgus printsess 'M'aSeeiso (sündinud 20. novembril 2004) Tema Kuninglik Kõrgus prints Lerotholi David Mohato Bereng Seeiso (sündinud 18. aprillil 2007)


Bodhitšarjāvatāra

Bodhitšarjāvatāra (sanskriti keeles bodhicaryāvatāra 'virgumisteele asumine'; tiibeti keeles byang chub sems dpa'i spyod pa la 'jug pa) on Indias 8. sajandil elanud mahajaana õpetlase Šāntideva teos.

Bodhitšarjāvatāra kirjeldab madhjamaka ehk šuunjavaada seisukohalt mahajaana astmelist teed kuue ületava toimingu kaudu, milles eriline rõhk on pandud viimase, ületava mõistmise käsitlemisele.

Esile tõstetakse mahajaana kaht olulist aspekti: kaastunnet ja mõistmist. Kaastunde arendamiseks kasutatakse teiste ja enese vahetamise meetodit (para-ātma-parivartana), mis viib isetuse mõistmise ja kogemiseni. Mõistmine tähendab tühjuse mõistmist ning selleni jõudmiseks kasutab Šāntideva kõikide väidete absurdini viimise teed, näidates nii nende olemuslikku tühjust.

10 peatükist koosnev tekst on säilinud nii sanskritis kui ka tiibeti-, hiina- ja mongolikeelses tõlkes. Eriti oluline on Bodhitšarjāvatāra tiibeti budismi geluki koolkonnas kui üks bodhisattva astmelise tee alustekste.

Eesti keeles Linnart Mälli tõlkes (1982, 2008).


Albert II (Monaco vürst)

Albert II (Albert Alexandre Louis Pierre Grimaldi; sündinud 14. märtsil 1958) on Monaco vürst. Tema isa oli Rainier III ja ema Grace Kelly.

2008. aasta veebruaris ning 2011. aasta mais käis ta visiidil Eestis.

Ta on osalenud bobisõitjana 1988., 1992., 1994., 1998. ja 2002. aasta taliolümpiamängudel.


Rakvere ordulinnus

Rakvere linnus asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. See on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid.


Sandlipuu

Sandlipuu (Santalum L.) on poolparasiitsete igihaljaste lehtpuude ja põõsaste perekond, mille tuntuim liik on valge sandlipuu.

Teadaolevalt kasvab sandlipuid 25 liiki Kagu-Aasiast Austraaliani (austraalia sandlipuu) ja Hawaii saarteni (havai sandlipuu).

Valgest sandlipuust saadakse hinnatud väärispuitu – valget sandlipuitu. Punakaspruuni sandlipuu lülipuidust ja juurtest saadavat meeldiva lõhnalist väärtuslikku eeterlikku sandliõli kasutatakse parfümeerias ja meditsiinis.


Vermut

Vermut ehk koirohuvein on aperitiiv.

Koirohi mõjub vermuti liigsel tarbimisel mürgina. Nii võivad tekkida lihaste krambid, peavalu ja isegi pöördumatud ajukahjustused.

Vermutid jagatakse magusaks ja kuivaks vermutiks.


Aerofoobia

Aerofoobia on hirm õhuvoolu (tõmbetuule), ka lendamise ees, kartuses midagi kahjulikku sisse hingata või alla neelata.


Iris

Iris (kreeka keeles Ίρις - 'vikerkaar') on vanakreeka mütoloogia järgi isikustatud vikerkaar ja jumalate sõnumitooja. Ta võib esineda kas vikerkaare või tiivulise neiu kujul. Tema epiteetideks on muuhulgas chrysopteros (χρυσόπτερος), "kuldtiivaline" ja podas ōkea (πόδας ὠκέα), "välejalgne".

Nii nagu vikerkaar ühendab taevast ja maad, ühendab Iris jumalaid taevas ja inimesi maa peal. Ta rändab tuulekiirusel ühest maailma otsast teise, samuti mere põhja ja allmaailma. Arvati, et ta vastutab pilvede varustamise eest veega.

Iris oli jumalate kuninganna Hera isiklik sõnumitooja. Sellena mainitakse teda sageli "Iliases", kuid "Odüsseias" Iris ei esine: seal on jumalate käskjalaks Hermes.

Mõnedel andmetel magas Iris Olümposel Hera trooni all, et olla iga hetk valmis kuninganna käsku täitma.

Iris oli ka Olümpose mäe jumalate ettekandja, kes teenindas neid lauas, serveerides neile nektarit ja ambroosiat.

"Hypnose kodu ees õitsesid moonid ja teised unetaimed. Oma majas aga lebas tukkuv jumal Hypnos ülipehmel mustal asemel. Iris kirevas rüüs kõndis mööda vikerkaart üle taeva, jõudis Hypnose pimedasse majja ja täitis selle oma kirevate riiete helgiga. Sellest hoolimata ei olnud tal kuigi kerge sundida jumalat oma raskeid lauge avama ning tollele selgeks teha, mida temalt sooviti. Niipea, kui ta veendus, et Hypnos oli tõepoolest ärkvel ja oli temast aru saanud, tõttas Iris tagasi, kartes juba, et temagi võib igavesse unne vajuda."

Irisel oli tähtis osa valguse ja kaunite kunstide jumala Apolloni ning tema kaksikõe, neitsiliku jahijumalanna Artemise sünni juures. Jumalanna Leto oli mitu päeva sünnitusvaludes Delose kallastel maas lamanud, erinevad nümfid ja jumalannad olid tema ümber kogunenud, kuid laps ei sündinud, sest kuninganna Hera oli otsustanud Letot karistada. Viimaks saatsid sünnituse juures viibivad jumalannad Irise Hera eest salaja sünnitusjumalanna Eileithyia järele. Eileithyia tuli kohale ja kõik lõppes õnnelikult.

Iris kannab vahel tiivulist keppi caduceus't nagu Hermeski. Tema teine sümbol on kann Styxi veega, millega ta Zeusi käsul paneb magama kõik laimajad.

Varasemad luuletajad, nagu Theocritus ja Vergilius, annavad oma salmides mõista, et Iris on igavene neitsi, kel puuduvad suhted (teistest jumalannadest olid neitsidena tuntud näiteks Athena, Artemis ja Hestia). Nende luuletajate tekstides on vikerkaarejumalanna kõigiti pühendunud tuulekiirusel liikudes teadete kandmisele ja korralduste täidesaatmisele.

Hilisemate autorite loomingus on Iris abielus. Tema abikaasa on läänetuul, Zephyros, mahedaim ja lahkeim kõigi tuulte seas. Neil on poeg Pothos ehk Nonnos, kehaliste kirgede ja igatsuste kehastus. Mõne allika järgi on Irise ja Zephyrose laps Eros, ehkki üldiselt peeti teda Aphrodite järeltulijaks.

Irist kujutati harilikult tiibadega erinevalt enamikust teistest jumalatest. See muutis ta sarnasemaks kristlusest tuntud inglitega, mis on mõjutanud inglite kujutamist kristluses, kus algselt peeti kõiki ingleid meesteks.

Irise järgi on nimetatud asteroid 7 Iris.


Maksupoliitika

kas maksustada füüsilist isikut või juriidilist isikut või millises proportsioonis maksukoormus nende vahel ära jagada; kas rakendada otseseid- või kaudseid makse. kuidas jagada maksukoormust omandi, tulu ja tarbimise vahel.

Kuna maks vähendab isiku tulusid, muudab asjade omamise kallimaks ja suurendab üldist elukallidust, siis mõjutab see otseselt maksumaksjate käitumist. Kui valitsuse eesmärgiks on saada rohkem maksutulu, siis inimesi liikumapanevaks jõuks egoistlik soov suurendada oma tulusid ja vähendada kulusid, mis maksudest tekivad. Maksupoliitika peab tasakaalustama need vastandlikud huvid ning leidma lahendi, mis tagab ühelt poolt määratud tulude laekumise ning teiselt poolt suunab inimesi käituma avalikest huvidest lähtudes.

Kui maksupoliitika kujundajad ei arvesta maksumaksjate huvide ja nende käitumisvõimalustega, siis jäävad maksutulud laekumata. Kui seaduseloojad oskavad neid momente arvestada, siis saab maksupoliitikat kasutada nii üksikisikute käitumise kui ka riigi üldise arengu suunamiseks.


Stuupa

Stuupa (paali keeles thūpa, cetiya; tiibeti keeles mchod rten; mongoli keeles субурган suburgan; teistes maades, näiteks Sri Lankal, dagoba) on kuplitaoline kõrgendus, mis asub ühel või enamal nelinurksel (hiljem ka ümmargusel) terrassil, kuhu viivad trepid. Tihti kuulub kompleksi topeltpiirdeaed, millel on väravad igasse nelja ilmakaarde.

Varase budismi monumentide seas avaldavad muljet Kesk-Indias asuvad Sanchi stuupad. Need on Buddha mälestusmärgina ühed iseloomulikumad näited budistlikust arhitektuurist. Kuigi väline kuju ja neile omistatav nimetus võib sõltuvalt kohast ja ajast erineda, on stuupa algne idee ja funktsioon sama.

Stuupasid hakati ehitama peatselt pärast Buddha surma. Ašoka ajal ehitati esimesed kaunistustega stuupad, ja kultuse objektidena saavutasid need populaarsuse 2. sajandi keskel eKr. Vanim stuupa asub Bharhutis Põhja-Indias, kuid see on säilinud vaid osaliselt. Paremas olukorras on Sanchi stuupakompleks, mille varasemad detailid pärinevad Ašoka ajast, lõplikult valmis see alles 1. sajandil eKr.

Stuupa terrassi medhi otstarve on pradakšina ('paremale'), mis on Indias üks suuremaid austusavaldusi: usklik möödub austatud isikust või objektist nii, et see jääks alati paremat kätt. Stuupa alust nimetatakse kas anda ('muna') või garbha ('idu'). See viitab kosmilisele sümboolikale: stuupa alus tähistab maailma, universumit, mis mütoloogia kohaselt tekkis hiranjagarbhast ehk 'kuldsest seemnest'. Kupli kohal kõrgub väike nelinurkne harmika – seal hoiti reliikviaid, mis sümboliseerisid maailma tipus, Sumeru mäel asuvat 33 jumala paleed. Selle keskel asub rõngaste rida jašti, mis kujutab endast maailmatelge. Üleval tipus on üks või enam päevavarju tšattra, mis algselt sümboliseerisid kuningavõimu. Mitu järjest kahanevat sirmi võivad tähistada "Brahma taevaid".


Tsentrism

Tsentrism on poliitikas erinevate maailmavaadete kogum, mida iseloomustab mõõdukus, ja kui vaadelda tsentristlikke erakondi, siis poliitilisel spektril jäävad nad vasakpoolsete ja parempoolsete erakondade vahele, üritades mõlemalt poolt leida vaatenurki, mis võimalikult paljudele valijatele meeldida võiksid. Tavaliselt on tsentristlikeks erakondadeks erakonnad, kes pooldavad sotsiaaldemokraatiat, leiborismi või ka kristlikku konservatismi.


Maailmavaade

Maailmavaade (saksa keeles Weltanschauung) on inimese või inimeste grupi, sealhulgas kultuuri või rahvuse iseloomulik viis liigendada oma kogu tunnetuse ja mõtlemise ala tervikuna või mingit osa sellest.


Palkhor-chöde

Palkhor-chöde (Dpal-hkhor chos-sde) on klooster Tiibetis.

Asub Gyantse Dzongi jalamil Gyantses.

Klooster asutati 1427. aastal esimese Pantšen-laama poolt. Palkhor-chöde on asustanud kolme koolkonna mungad sakja, gelukpa, kagyu. Aastasadu elati ühiselt kasutatavas kloostris hoolimata koolkondade omavahelistest sõdadest.

Samasse ajajärku kuulub ka Gyantse Kumbum tempel-stuupa. Nii klooster kui ka tempel-stuupa on ehitatud Newari stiilis. Tiibetlased tellisid Nepalist meistrid, kes kogu kompleksi valmis ehitasid.

Palkhor-chöde klooster koos Kumbumiga on klassikalise Newari arhitektuuri näide. Suurem osa kloostrist hävitati Hiinas alguse saanud kultuurirevolutsiooni päevadel ja tänapäeval on kunagisest suurest kloostrist säilinud vaid mõni maja.

Kloostris oli üks suuremaid käsikirjakogusid Tiibetis, millest suurem osa on säilinud.


Kiviküla (Haapsalu)

Kiviküla asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Külas asuvad Topu sadam, Topu puhkemaja ja Lauri-Antsu Öko-turismitalu.


Eriidanus

Eriidanus (ladina Eridanus) on tähtkuju, mis asub taevaekvaatoril ja ulatub kaugele lõunataevasse. See on üks Ptolemaiose kirjeldatud 48-st tähtkujust ja kuulub tänapäeva 88 tähtkuju hulka. Eriidanus on pindalalt 6. tähtkuju, kattes tähistaevast 1139 ruutkraadi.

Heledaim täht on Achernar.


Albert II

Albert II, belglaste kuningas 1993–2013 Albert II, Monaco vürst aastast 2005 Albert II ehk Adalbert II, Tirooli krahv 1140–1165 Albert II, Namuri krahv 1031–1063 või 1064 Albert II (Albrecht II), esimene Riia peapiiskop, on rohkem tuntud Albert Suerbeeri nime all

Albert II''' oli reesusahv, kes 14. juunil 1949 lennutati 130 km kõrgusele.


Kaelkirjak (tähtkuju)

Kaelkirjak (ladina Camelopardalis, lühend Cam) on põhjataeva nõrga valgusega tähtkuju.

Kaelkirjak katab 757 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 18. kohal. Heledaim täht Beta Camelopardalis (4,03m), mis asub maast 997 valgusaasta kaugusel. Alpha Camelopardalis on sinine ülihiid (4.3m) ja Gamma Camelopardalis kaksiktäht komponentidega, mille heledused on 5,3m ja 5,8m.

Kaelkirjakus asub spiraalgalaktika NGC 2403, nõrk planetaarudu NGC 1501 ja täheparv NGC 1502.

Tähtkuju moodustas 1612. aastal Petrus Plancius.


Veomees

Veomees (ladina Auriga, lühend Aur) on põhjataeva tähtkuju. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ning kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Veomees on pindalalt 21. tähtkuju, kattes 657 ruutkraadi. Eestis ei looju Veomees kunagi.

Heledaim täht on Kapella (α Aur), mida Eestis on nimetatud ka Jõulutäheks.

Veomeest läbib Linnutee ja tähtkujusse jääb mitmeid heledaid täheparvi, näiteks Messier' kataloogi M36, M37 ja M38.


Rondeel

Rondeel on ümmarguse või poolringikujulise põhiplaaniga lai suurtükitorn. Rondeele ehitati 15. ja 16. sajandil.

Tallinna linnamüüri tuntuimad rondeelid on Paks Margareeta ja Kiek in de Kök.

Rondeele hakati ehitama 15. sajandil, kui suurtükid arenesid pikkamööda tõhusateks relvadeks piiramisel. Rondeelid on vanimad alalised suurtükiväele mõeldud kindlustised. Vanimad säilinud rondeelid asuvad Šveitsis Sioni lossis (1426–27) ja Tšehhimaal Táboris (1433).

Tollased kahurid olid suured ja rasked ning rondeelides oli neile vähe ruumi. Alternatiiv oli väga suurte rondeelide ehitamine, mis nõudis palju aega, tööjõudu ja raha. Ühtlasi tekitasid kõik tollased kahurilasud musta püssirohusuitsu pahvaku, mis takistas nägemist ja hajus aeglaselt. Sellepärast ei olnud praktikas võimalik rondeelis väga palju kahureid kasutada.

Rondeelid vastasid hiliskeskaja sõjatingimustele, kuid mitte enam varauusaja sõjatingimustele. Nad asendati nurgeliste bastionidega, mis võimaldasid paigaldada rohkem kahureid suuremate vahedega üksteisest. Esmalt võeti selline praktika kasutusele Itaalias, kuid kogu 17. sajandi vältel kaitsesid rondeelid paljusid Euroopa kindlusi, ehkki juurde neid enam ei ehitatud. Rondeele kasutati nii kaua esiteks sellepärast, et nende ümberehitamine nõudis palju ressursse, ja teiseks sellepärast, et tollal levisid sõjapidamise ja kaitserajatiste ehitamise stiilid aeglaselt. Mitmel pool, näiteks Tallinnas, ühendati olemasolevad rondeelid moodsate bastionide süsteemiga.


Indiaanlane (tähtkuju)

Indiaanlane (ladina Indus) on lõunataeva tähtkuju.

Indiaanlase tähtkuju katab 294 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 49. kohal.

Heledaim täht on oranž hiid Alpha Indi (3,1m). Epsilon Indi (ε Ind) on üks Maale lähemaid tähti (kaugus 11,82 valgusaastat).


Paabulind (tähtkuju)

Paabulind (ladina Pavo) on lõunataeva tähtkuju. See on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 44. kohal, kattes 378 ruutkraadi.

Tähtkuju määras ja nimetas hollandi astronoom, kartograaf ja vaimulik Petrus Plancius Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani vaatluste põhjal 16. sajandi lõpus.


Jänes (tähtkuju)

Jänes (ladina Lepus) on tähtkuju, mis asub taevaekvaatorist lõunas, Orioni all. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Jänes on pindalalt 51. tähtkuju, kattes tähistaevast 290 ruutkraadi.

Heledaim täht on Arneb (heledus 2,58).

Tähtkujus asub kerasparv Messier 79.


Wendy Northcutt

Wendy Northcutt (sündinud 17. septembril 1963) on veebisaidi Darwinawards.com looja ja toimetaja ning raamatute "Darwini auhinnad" autor.

Ta on lõpetanud Berkeley Ülikooli molekulaarbioloogia erialal.

Aastal 1993 pani ta aluse leheküljele Darwinawards.com, kuhu on kokku kogutud totrate tegevustega teise ilma läinud või end suguvõimetuks teinud inimestest, kes seeläbi on parandanud inimkonna genofondi.


Pavo

"Pavo" on ladinakeelne sõna, mis tähendab paabulindu.

Paabulind (Pavo) on lindude perekond, kuhu kuuluvad sini-paabulind ja rohe-paabulind, kuid mitte kongo paabulind. Paabulind (Pavo) on tähtkuju.

Pavo on linn USA-s Georgia osariigis.


Lepus

"Lepus" on ladinakeelne sõna, mis tähendab jänest.

Jänes (Lepus) on imetajate perekond jäneseliste seltsist. Jänes (Lepus) on tähtkuju.


Tootmisprotsess

Tootmisprotsess on inimeste ja töövahendite tegevuste kogum, mis on vajalik valmistoodangu saamiseks.

Tööstuses haarab tootmisprotsess kõiki töid, mis on vajalikud tootmise ettevalmistamiseks ja tootmiseks, sh valmistamisprotsesside sisu kavandamine, nende planeerimine ajas ja ruumis, töökoha teenindamine, lähtematerjalide hankimine, säilitamine, detailide valmistamine, toodete koostamine, tehniline kontroll, kõigi nende tegevuste arvepidamine ja mitut liiki abiteenistused (energia-, vee-, suruõhu-, transpordi jne majanduseks).

Tootmisprotsess jaguneb tehnoloogilisteks protsessideks ja abiprotsessideks.


Tehnoloogiline protsess

Tehnoloogiline protsess (ka tehnoloogiaprotsess, valmistusprotsess) on tootmisprotsessi osa, milles toimub toodetava objekti olukorra (kuju, mõõtmete, omaduste jm) muutumine ja selle muudetud olukorra kindlaks määramine ehk mõõtmine.

Tehakse vahet toorikute tootmise, mehaanilise töötlemise, koostamise jt tehnoloogiliste protsesside vahel.

Tehnoloogilise protsessi läbiviimisel tuleb täita rida abistavaid töövõtteid (tooriku paigaldamine tööpinki, mahavõtmine, tööpingi käivitamine ja seiskamine jne), mis ei muuda tooriku olukorda ja mis seetõttu on abiprotsess.


Abiprotsess

Abiprotsess on tootmis-, ehitus- või teenindusprotsessi osa, mis ei loo valmistoodangut, kuid on põhiprotsessi seisukohalt oluline selle häireteta kulgemiseks ja toote/teenuse kvaliteedi tagamiseks.

Ehituses on abiprotsess näiteks raketise ehitus betoonseina ehitusel.

Masinaehituses on abiprotsessid näiteks kontroll, transport, hoidmine, demontaaž, pesemine, remont ja pakkimine. Samuti abistavate töövõtete järgnevused, mis ei muuda tooriku olukorda (nt tooriku paigaldamine tööpinki, mahavõtmine, tööpingi käivitamine ja seiskamine jne).

Kaevandamisel on abiprotsessid näiteks veekõrvaldus ja tuulutus.


Paigaldus

Paigaldus on tehnoloogilise operatsiooni osa, mis viiakse läbi ühe või enama tooriku, detaili või koostu juures ühe kinnituse juures tööpingis või rakises.


Daši-Doržo Itigelov

Daši-Doržo Itigelov (vene Даши-Доржо Итигэлов; 1852–1927) oli Venemaa budistide juht.

Ta alustas õpinguid 16-aastaselt Aninsky datsanis ning lõpetas selle filosoofia ja Tiibeti meditsiini alal. Kirjutas farmakoloogia entsüklopeedia.

1912. aastal valiti ta 12. Pandido Khambo-laamaks (Venemaa budistide pea). 19. märtsil 1917 autasustas imperaator Nikolai II teda Stanislausi ordeniga.

I maailmasõja ajal oli Itigelov ühingu Burjaadi vennaskond eesotsas, aidates tsaari armeele leida rõivaid, toitu ja arstimeid. Ta asutas mitu armeehospitali, kus tohter-laamad ravisid haavatud sõdureid. Selle eest andis Nikolai II talle Püha Anna ordeni.

Itigelov oli lähedane sõber ja ideekaaslane kuulsale Agvan Doržijevile. Neid ühendas panmongolism ehk panbudism. Eesti budist-munk ja mahasiddha Vend Vahindra oli nii Burjaatias kui ka Peterburi templis tegutsemise ajal samuti Itigeloviga korduvalt asju ajanud.

1926. aastal soovitas Itigelov avalikult kõigil budistidel Venemaalt lahkuda, kuna "punane õpetus hakkab asendama budismi".

Aasta hiljem, 75 aasta vanusena, käskis ta munkadel alustada ettevalmistusi enda matmisrituaali ja meditatsiooni jaoks. Laamad ei soovinud asjas osaleda, kuna Itigelov veel elas. Seetõttu alustas Itigelov elu viimast meditatsiooni üksi, alles siis ühinesid temaga ka teised laamad. Riitus kestis seni, kuni Pandido Khambo-laama keha oli elutu.

1920. aastatel kirjutas viis teksti esimese Hambo-laama Zajajevi kohta. Daši-Doržo Itigelov loeti Burjaatia esimese Hambo-laama Zajajevi kehastuseks. Tekstides on kirjas tema eelmiste kehastuste elulood. Daši-Doržo Itigelov jutustab, kuidas tegi annetusi Tiibetis nii dalai-laamale kui Pantšen-laamale jne. Üldse sisaldavad need tekstid 3 tema eelmise kehastuse elulugu.


Hüperkaleemia

Hüperkaleemia on vere normaalsest suurem kaaliumisisaldus.

Täiskasvanutel loetakse normaalseks sisalduseks 3,4–4,5 mmol/L.

Sagedasti on hüperkaleemia põhjuseks neerupuudulikkus.


1985. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXXI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Harkivis 1985. aastal.

1953. aastal oli just Harkovis peetud esimene üleliiduline treeningturniir rahvusvahelises kabes, mis oli sisuliselt mitteametlik NSV Liidu tšempionaat, 16 aastat hiljem (1969) selgitati seal ka NSV Liidu meistreid. Nüüd siis veel 16 aastat hiljem koguneti taas Harkovisse. Koduseinad aitasid sedavõrd, et koguni kolmikvõit läks Ukrainasse. Võitis Donetski suurmeister Nikolai Mištšanski, järgnesid Harkovi enda mängija Vadim Virnõi ning kiievlane Rostislav Leštšinski.


Henrik Olvi

Henrik Olvi (19. jaanuar 1894 Paasvere-Aru küla, Paasvere vald, Virumaa – 24. september 1972 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja skulptor.


1986. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXXII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Minskis 15. veebruarist 7. märtsini 1986. Oma kolmanda NSV Liidu meistritiitli võitis Aleksandr Dõbman.


Grappa

Grappa on itaalia viinamarjabrändi – alkohoolne jook, mida valmistatakse viinamarjadest mahla pressimisel tekkiva jäägi kääritamisel ja kääritise destilleerimisel.


1990. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXXVI NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Leningradis 13. märtsist 3. aprillini 1990.

Algselt pidi turniir toimuma 18 osavõtjaga. Aga 6. märtsil võeti kooskõlastatuna NSV Liidu Spordikomitee ja NSV Liidu Kabeföderatsiooni presiidiumiga vastu otsus suurendada osavõtjate arvu kaheksateistkümnelt kahekümneni – nimelt anti täiendavalt osavõtuõigus kahele kohalikule mängijale: eksmaailmameister Aleksandr Dõbmanile ja kolmekordsele NSV Liidu ekstšempionile Mihhail Korenevskile. Sellise otsuse vastu olid nii mõnedki osavõtjad ning nad saatsid protestiks telegrammi spordikomiteesse. See aga ei muutnud Korenevski suhtes midagi – tema hakkas rahulikult turniiri mängima. Dõbman oli aga võistluste algusajaks juba ise loobunud osalemissoovist.

Turniiril oli aga veel üks probleemne osavõtja – Leedu esindaja Edvard Bužinskij. Nimelt oli Leedu 11. märtsil välja kuulutanud iseseisvuse. Bužinskij lubati turniirile osalema, kusjuures ta allkirjastas paberi, et ta ei pretendeeri kohale NSV Liidu koondises. Siis aga üheksanda vooru eel käis välk selgest taevast. NSV Liidu Spordikomitee korraldusel saadeti Bužinski kui võõrriigi kodanik turniirilt minema ning tema tulemused tühistati. Seda otsust võisid ilmselt kõige rohkem needa Vadim Virnõi ja Rostislav Leštšinski, kes äsja, vastavalt seitsmendas ja kaheksandas voorus Bužinskit võitnud olid. 1. aprillil aga teatasid NSV Liidu Spordikomitee, NSV Liidu Olümpiakomitee ja spordialade föderatsioonid ajalehes Sovetski sport, et nad loevad Leedu NSV sportlasi Nõukogude Liidu rahvaste ühtsesse perre kuuluvaiks ning kutsuvad neid osalema riigi meistrivõistlustel.

Turniiri võitis aga 10 päeva enne turniiri algust maailmameistrimatšis Ton Sijbrandsi alistanud Aleksei Tšižov. See oli tema teine NSV Liidu meistri tiitel.


Piret Kooli

Piret Kooli (sündinud 27. juulil 1970 Kohtla-Järvel) on eesti ajakirjanik ja tõlkija.

Ta on toimetanud ning juhtinud tele- ja raadiosaateid ning osalenud ürituste korraldamisel. Ta on mitme elulooraamatu autor ja tõlkinud kolm raamatut.


George Browne

George von Browne-Camas (ka Georg von Browne; 15. juuni 1698 Mahoni linnus, Mayne, Limerick, Iirimaa – 18. september 1792 Riia) oli iiri päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane, Katariina II aegne Liivimaa (1762–1783) ja Eestimaa kubermangu (1775–1783), ning Riia ja Tallinna asehaldurkonna kindralkuberner (1783–1792), riigikrahv.

Sigulda, Ķempju, Smiltene, Võrumõisa, Gāle, Paltmale, Šēnberga, Bāltamuiža Pienava ja Džūkste mõisnikuna oli ta üks rikkamaid maaomanikke Liivimaal ning oli kantud nii Eestimaa, Liivimaa kui ka Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.


Paljasmaa

Paljasmaa on hajaküla Märjamaa valla lääneosas, ulatudes Velise jõest Vigala jõeni vahetult enne nende ühinemist. Küla läbib endisel Rapla–Virtsu kitsarööpmelisel raudteetammil kulgev Kirbla – Vana-Vigala maantee.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Küla üldilme on olnud läbi aegade suhteliselt lage, suuremad puud on vaid majapidamiste naabruses ning siin-seal jõgede ääres ja põlluservades. Jõed on Paljasmaal põhjustanud ka suuri üleujutusi (siia ulatub Kasari luha sisemaapoolne jätk).

Paljasmaa küla on tekkinud nn Läti heinamaade lõunaossa. Vanimad teated Paljasmaa kohta pärinevad 1482. aastast (Paylasken). 1931–1968 läbis küla Rapla–Virtsu kitsarööpmeline raudtee, mille eksisteerimise algusaastail oli Paljasmaal Rumba ja Vigala raudteejaama vahel Paljasmaa peatus (nn teivasjaam).


Muse

Muse on Inglismaalt Teignmouthist pärit rokkmuusikat viljelev ansambel, mis asutati aastal 1994. Nende muusika on segu alternatiivrokist, hard rock'ist, progerokist, elektroonilisest ja klassikalisest muusikast.

Bänd on tuntud energiliste ja ekstravagantsete kontsertide poolest.

11. detsembril 2012 esines bänd Tallinnas Saku Suurhallis.


Marek Tamm

Marek Tamm (sündinud 4. novembril 1973) on eesti ajaloolane (medievist), kultuuriteadlane, kirjastaja, toimetaja ja humanitaarteaduste populariseerija, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2021).


Kuku Raadio

Kuku Raadio on 1992. aastal asutatud üle-eestiline raadiojaam. See on vanim tegutsev erakapitalil põhinev raadiojaam Eestis, mille asutaja ja omanik oli AS Trio LSL. Praegu kuulub meediakontsernile Duo Media Networks.

Raadio Kuku esimesed saated jõudsid kuulajateni 1992. aasta veebruaris. Täispikka programmi hakati tootma 1. märtsist 1992.

Kuku Raadio tunnuslause "Raadio mõtlevale inimesele" tähendab, et raadiosaadete põhiosa moodustavad jutu- ja probleemsaated ning mahukas uudisteprogramm.

Kuku Raadio algusaegadest tänini on saatekavas saated "Kukul külas", "Välismääraja", "Keskpäevatund" ja hommikuprogramm (hommikusaate pealkiri on aastate jooksul vahetunud).


Ulla Länts

Ulla Länts (sündinud 28. jaanuaril 1959) on eesti raadioajakirjanik.

Ta on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

Ta on töötanud Eesti Raadios ja Raadio Tartus.

Ta töötas 1994–2021 Kuku Raadios.

Alates 2021. aasta novembrist töötab ta Postimehe ajakirjanikuna.


Rein Pärn

Rein Pärn (sündinud 10. juulil 1980 Tallinnas ) on eesti ajakirjanik.

Pärn õppis Tallinna Pedagoogikaülikooli režii õppetoolis raadiorežii erialal, ülikooli lõpetas 2003. aastal.

Ta on olnud Kuku Raadio spordiuudiste toimetaja ja 2007. aasta ajakirjanike mitmevõistluse võitja.


Rain Kooli

Rain Kooli (sündinud 26. juunil 1971 Harkus) on soome-eesti ajakirjanik.

Ta töötab ajakirjanikuna mõlemal pool Soome lahte mõlemas keeles.


Priit Kuusk (ajakirjanik)

Priit Kuusk (sündinud 6. juulil 1973) on eesti ajakirjanik.

Ta on juhtinud krimi-, spordi- ja uudistesaateid.

Aastatel 2006–2009 oli Kuusk Eesti Televisiooni hommikuprogrammi "Terevisioon" saatejuht, ta on juhtinud ETV saateid "Köögikodanikud" ja "Kahekõne". 2012. aasta sügisest on ta "Aktuaalse kaamera" toimetaja-saatejuht.

Kuusk mängib jalgpalli IV liiga klubis FC Toompea 1994. 2006. aastast kuulub ta Kaitseliitu.

Priit Kuusk tegi laevakokana kaasa Antarktika avastamise 200. aastapäeva tähistava ekspeditsiooni purjelaev Admiral Bellingshauseni pardal. Ta kirjutas oma kogemusest raamatu "Laevakokk Wend". ISBN 9789916601013


Urmas Reitelmann

Urmas Reitelmann (sündinud 9. juulil 1958) on eesti poliitik ja endine ajakirjanik, XIV Riigikogu liige.

Ta töötas aastatel 1981–1991 Eesti Televisioonis diktori ja saatejuhina, hiljem TV1-s ja TV3-s uudistejuhi ja produtsendina ning Res Publica pressiesindajana.

Reitelmann on olnud Raadio 3 saatejuht ja telekanali Kalev Sport uudistesaate juht. Ta on olnud telesarjade "V.E.R.I.", "Waba Riik", "Kired" ja "Hõbelõvid" produtsent.

Urmas Reitelmann on töötanud Kaitseliidu peastaabis.


Kirke Ert

Kirke Ert (sündinud 13. aprillil 1976) on eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1991. aastal Nõmme muusikakooli klaveri eriala ning 1994. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi muusika süvaõppe klassi. Õppinud Tallinna Ülikoolis infoteadust.

Ajakirjanikuna alustas Televisioonilehes. 1995–2001 töötas Ert Kuku raadios reporteri, saatejuhi ja uudistetoimetajana, 2002–2005 Raadio 2-s saatejuhina. Ta on teinud telesaateid Eesti Televisioonis ("Õhtune Ekspress", "Eurolaul", "Everybody. Nädal pärast võitu"). 2002–2014 juhtis ning toimetas autorisaadet "Sõber koer".

2016–2018 oli Ert Postimehe kultuuriajakirjanik. 2019. aastal tegi ta välisautorina kaastööd Kuku raadiole ("Ärataja", "Publikumärk"). 2019–2022 kirjutas portreelugusid muusikutest veebiportaalis Muusikaelu.

Alates 2021. aasta augustist on Ert Vikerraadio hommikuprogrammi "Vikerhommik" üks saatejuhtidest.

Kirjutanud raamatud "Sõber koer ja tema tervis" ja "Ott Lepland. Lubage mul olla" ning Jüri Pootsmanni fänniraamatu.


Kondiõli

Kondiõli on väikese viskoossusega loomne õli. Kasutatakse toiduainetööstuses, samuti peenmehaanikaseadmete- kellade, mõõteaparaatide ja autode elektriseadmete määrimiseks.


Ajam

Ajam on töömasinat või -mehhanismi käitav seade, mis koosneb jõuallikast (energiaallikast), ülekandeseadmest ja juhtimisaparatuurist.

Jõuallikaks on kõige sagedamini elektrimootor, kuid võib olla ka hüdromootor, pneumomootor, sisepõlemismootor vm.


Aksiaalne väntliugurmehhanism

Aksiaalne väntliugurmehhanism on selline väntmehhanism, milles kepsuliigendi liikumise siht läbib vända pöörlemistelge.


Desaksiaalne nukkmehhanism

Desaksiaalne nukkmehhanism on mehhanism, milles tõukuri liikumise siht ei läbi nuki pöörlemistelge.


Diametraalnukk

Diametraalnukk on mittesilindriline ketasnukk, mille läbimõõt on ühesugune mistahes pöörlemistelge läbivas tasandis ja mille veetavaks elemendiks on raamikujuline tõukur või kahvelotsaga nookur.


Ekstsentrik

Ekstsentrik on ringjoonelise kontuuriga ketas, mille pöörlemistelg on geomeetrilise teljega paralleelne, kuid ei asu geomeetrilisel teljel. Pöörlemistelje ning geomeetrilise telje vahet nimetatakse ekstsentrilisuseks. Kasutamisel nukina tagab ekstsentrik nukkmehhanismi sujuva töö, sest survenurk jääb muutumatuks.


Seadis

Seadis on konstruktsioonilt terviklik, kuid iseseisvalt mittekasutatav seadme, masina või aparaadi osa. Masina vm seadme kindla otstarbega seadist nimetatakse ka tööseadiseks ehk tööorganiks.


Evolvent

Evolvent ehk involuut on kõver, mis moodustub ühtlaselt kasvava sirgjoone libisemata veeremisel ümber paikse ringjoone (alusringjoone).


Güroskoop

Kiires pöörlemises oleval massil, kettal või muul jäigal kehal (rootoril), mille pöördtelg langeb kokku selle sümmeetriateljega, on impulsimoment, mis mõjub välistele jõududele vastupidises suunas, hoides süsteemi muutumatuna. Kui see seade paigaldada ruumitelgede mitmeastmelise pöörlemisvabadusega kardaanliigendile, võib süsteemi keerates täheldada ringliikumises oleva ketta püsimajäämist esialgsele tasandile.

Peale mehaaniliste güroskoopide vurrmehhanismide (elektrilised, pneumaatilised) on muudelgi põhimõtetel töötavaid güroskoope ehk akselomeetreid: kiirendusanduritega mikrokiibid, kiudoptilised ja ülitundlikud kvantgüroskoopid. Güroskoope kasutatakse navigeerimisseadmetes, seda tingimustes, kus traditsioonilise magnetkompassi kasutamine või asendi määramine horisondi suhtes on raskendatud või võimatu, näiteks pilves või kosmoses. Güroskoope kasutatakse laialdaselt lennunduses pimelennul, raadio teel juhitavate mehitamata helikopterite ja lennukite asendit hoidvate autopilootide stabiliseerimisandurina. Veel kasutatakse güroskoopi näiteks tunneli kaevamisel suunahoidjana.

Kõige lihtsamad güroskoobi näited on vurr ja kiirelt pöörlev jalgratta ratas. Seisev vurr ei püsi püsti, aga kui vurr pöörlema panna, hoiab seade end püsti ja kukub alles siis, kui hõõrdest tingitud pöörlemise kiiruse kadu lõpetab güroskoopefektist tulenevad seadet püsti hoidvad jõud.


Nutatsioon

Nutatsioon (ld sõnast nutatio 'võnkumine') on pöörleva keha pöörlemistelje kaldenurga muutumine.

Nutatsioon esineb muuhulgas taimede kasvuliikumises.


Deformatsioonide võrdsuse tingimus

Deformatsioonide võrdsuse tingimus on meetod staatikaga määramatute ja deformatsiooniülesannete lahendamiseks, mis lähtub kahe või mitme koos deformeeruva detaili (või varda vasak- ja parempoolse osa) siirete võrdsusest nende ühispunktis. Annab täiendava seose tundmatute leidmiseks.


Hertzi pinge

Hertzi pinge ka Hertzi kontaktpinge on analüütiliselt arvutatav survepinge laotus Hertzi kontaktis, kontaktpinge erijuht. Hertzi kontakt on kahe elastse poolruumi vahel, kui kontaktpind, mis üldjuhul on ellipsikujuline tasapind, mille joonmõõtmed on kehade kõverusraadiustega võrreldes väikesed ja kontaktis ei esine hõõrdumist.


Vibratsioon

Vibratsioon on nähtus, kus toimub süsteemi võnkumine tasakaaluasendi ümber. Sõna vibratsioon tuleb ladinakeelsest sõnast vibrationem ('värisemine, viibutama'). Vastavad võnkumised võivad olla perioodilised nagu matemaatilise pendli väikeseamplituudiline võnkumine, aga ka juhuslikud nagu auto ratta liikumine sõites kruusateel.


Ahi (tähtkuju)

Ahi (ladina Fornax) on lõunataeva nõrga valgusega tähtkuju. See kuulub tänapäeva 88 tähtkuju hulka ning see on suuruselt 41. tähtkuju, kattes tähistaevast 398 ruutkraadi.

Tähtkujule andis nime 1756. aastal Prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille.

Ahju tähtkujus asub 18 galaktikast koosnev galaktikaparv ja palju kääbusgalaktikaid.


Neitsi (tähtkuju)

Neitsi (ladina Virgo, sümbol ♍) on põhjataeva ja sodiaagi tähtkuju.

Neitsi tähtkuju katab 1294 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 2. kohal. Heledaim täht on 220 valgusaasta kaugusel asuv Spiika (tähesuurus kõigub +0,92 ja +1,04m vahel).

Porrima (γ Virginis) on üks tuntumaid kaksiktähti.

Tähtkujus asub Neitsi galaktikaparv, kus asuvad näiteks galaktikad M49, M58, M59, M60, M61, M84, M86 ja M87 ning parve mitte kuuluv Sombreerogalaktika M104.

Eestis on Neitsi vaadeldav talvel ja kevadel.

Kreeka mütoloogias on neitsi tähtkuju olemuse taga kas tähtedeks muudetud neitsilik õiglusejumalanna Astraia, või Demeter.


Aruküla rahvamaja

Aruküla rahvamaja (ka Aruküla kultuurimaja) on MTÜ Aruküla Kultuuriseltsi ja Raasiku valla hallatav hoone, kus korraldatakse kultuuritegevusi ja täidetakse rahvakultuuri eesmärke.

Praegune kasutusel olev hoone ehitati Arukülla 1974. aastal Harju rajooni uueks rahvamajaks ning pidi kuni Eesti Vabariigi taastamiseni maja jagama Aruküla kolhoosiga. Praegu asub hoones peale MTÜ Aruküla Kultuuriseltsi veel ka Raasiku vallavalitsus. Aruküla rahvamaja teenindab umbes 1000–5000 Aruküla piirkonna elanikku ning see hoone asub Raasiku vallavalitsuse kinnistul.

Rahvamajas asub 279-kohaline teatri- ja kinosaal. Lisaks on rahvamajas parketisaal, pidulike sündmuste korraldamiseks ning ringitegevusteks. Rahvamajas tegutseb kultuurikorraldajana MTÜ Aruküla Kultuuriselts, mida juhib tegevdirektor Garina Toomingas (endine Paiste).


Lubsan Sandan Tsõdenov

Lubsan Sandan Tsõdenov sündis Burjaatias 1850. aastal Kižinga ulussis Kižinginski datsani (Кижингинский Дацан) lähedal Tsõden Baltujevi peres. Tema isa oli ringirändav stepi-laama. Kirjutama ja lugema õppis Tsõdenov seal samas. Õpingud kloostris lõpetas ta 35 aasta vanuselt. Õppis filosoofiat ja torkas dispuutidel silma kiire reaktsiooni ja hea väitlusoskusega. Tema õpingukaaslased kloostrist räägivad, et Tsõdenov oli enesekeskne, võimukas, raudse tahtejõuga ja isegi julm enda ja teiste suhtes, kui oli vaja saavutada mingit eesmärki.

Kõik tunnustasid tema professionaalsust laama ja filosoofina. Kogu oma elu jooksul oli ta väsimatu kujustamis-praktik. Ta torkas silma ekstravagantse käitumisega, omapärase mõtlemise ja väljenduslaadiga. Lubsan Sandan Tsõdenov oli oma aja parimaid budistlikke filosoofe Burjaatias ja see oli ka põhjuseks tema sõprusele Agvan Doržijeviga. Tsõdenovi nimi oli hästi tuntud tolleaegsete orientalistide, tibetoloogide ja mongolistide hulgas. Ta valiti Pandido Hambo-laama Ireltujevi juhitud Burjaatia delegatsiooni koosseisu, mis käis õnne soovimas Venemaa keisri Nikolai II kroonimispidustustel 1896. aastal Peterburis.

Tsõdenovi kui budismi spetsialistiga tahtsid Peterburis kohtuda idauurijad (Aleksei Pozdnejev; А. М. Позднеев) kuid ta keeldus järsult. Hiljem nad muidugi kohtusid.

Keisri vastuvõtul juhtus intsident, mis lõi laineid kogu Venemaal. Talvepalee Nikolai saali oli kogunenud suur hulk delegatsioone üle Venemaa ja väljastpoolt. Kui keiser astus saali, kummardus rahvahulk, osa laskus põlvele. Üle suure rahvamere oli näha kaks inimest – Venemaa keiser ja Lubsan Sandan Tsõdenov, kes oli pikka kasvu turske mees. Kaaslased sikutasid teda mungarüüst ja püüdsid teda samasse poosi suruda nagu ülejäänud rahvas saalis, kuid see jäi tulemuseta. Tsõdenov jäi püsti seisma.

Pärast tseremooniat kutsus siseminister Goremõkin (И. Л. Горемыкин) Burjaatia delegatsiooni enda juurde selgitust andma selle kohta, mis juhtus troonisaalis. Burjaatidele määrati Sandan Tsõdenovi käitumise eest suur rahatrahv, põhjenduseks keisri solvamine. Burjaadid seletasid, et Tsõdenov sattus šokiseisundisse, nähes, mis juhtus rahvaga, kes langes põlvili keisri sisenemisel, ja oli Venemaa valitsejat nähes täiesti võimetu üldse kuidagi reageerima. Hiljem kloostris ja Burjaatias levisid jutud, et Tsõdenov oli öelnud, et tema kui "vaimu austaja ja vaimsuse valitseja" ei saa kummarduda maise valitseja ees. Tsõdenovil oli õigus, kuna ta oli gelong ja gelongi tõotuse andnud munk ei tohi austust avaldada ilmalikule valitsejale. Ta täitis vaid mungale ettenähtud eeskirju.

1906. aastal asus Tsõdenov ümber Tamtšinski datsani (Тамчинский дацан) Gusinoozjorsk. Sellest ajast ilmus tema käitumisse joon, mis rabas burjaadi laamasid. Ta hakkas eraldi hoiduma, ei hoolinud enam suhtlemisest teistega. Kandis endaga phurbaad. Lisaks nähti teda suitsetamas, tihti just kloostri õppeasutuse lähedal, kus datsani õppejõud ringi liikusid. Pärast neid munga käitumisele mittevastavaid intsidente tegi datsani juht Hambo-laama talle ettepaneku sõita tagasi kodukloostrisse Kižinginski datsani.

Kodukloostris tegid laamad talle ettepaneku teha filosoofias gabza kraad, kuid Tsõdenov keeldus, tuues põhjuseks, et ei taha suhelda Kižinginski datsani laamadest juhmarditega.

Budismi ajaloos on olnud traditsiooniks, et ekstravagantse käitumisega ekstsentrikutest haritud laamadele tekib suur hulk austajaid ja lugupidajaid ilmalike hulgas, kes meelsasti kasutavad selliste budismi spetsialistide abi oma religioossete vajaduste rahuldamisel ja rituaalide läbiviimisel. Mida suurem on sellise laama tutvusringkond, seda suurem on tema mõju rahva hulgas.

Tsõdenovi surma aega ei teata. Burjaat, tibetoloog Bidija Dandaron oli tema õpilane.


Priit Kuusk

Priit Kuusk (18. august 1938 – 28. mai 2022) oli eesti muusikateadlane ja -ajakirjanik.

Alates aastast 1969 kuulus ta Eesti Heliloojate Liitu.


Jaak Aaviksoo

Jaak Aaviksoo (sündinud 11. jaanuaril 1954 Tartus) on Eesti haridustegelane, füüsik ja poliitik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1994).

Ta on olnud Tartu Ülikooli prorektor (1992–1995) ja rektor (1998–2006). Alates 2015. aasta sügisest kuni augusti lõpuni 2020 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli rektor.

Ta on olnud kultuuri- ja haridusminister (1995–1996), kaitseminister (2007–2011) ning haridus- ja teadusminister (2011–2014).


Nihkumine

Nihkumine on nõlvaprotsessidest kõige aeglasem ja selle toimumiseks ei piisa ainult gravitatsioonijõust. Aineosakeste liikumahakkamiseks on vaja kõrvalisi jõude, milleks võib olla näiteks pinnase korduv külmumine ja sulamine. See lõhub osakestevahelisi seoseid ja soodustab seega gravitatsiooni mõjulepääsu. Niisugust protsessi silmaga ei näe, näeb vaid selle tagajärgi. Kõige selgemini avalduvad nihkumise tagajärjed nõlva alumises osas, kuhu kuhjuvad peeneteralised setted. Nõlvale rajatud ehitised võivad pika aja jooksul toimuva nihke tagajärjel viltu vajuda või puruneda.


Nõlvaprotsessid

Nõlvaprotsessid on raskusjõu mõjul nõlvadel toimuvad protsessid, mille tagajärjel muutub nõlva kuju.

väga kiired varisemine libisemine

väga aeglased voolamine nihkumine


Seljajärv

Seljajärv on järv Pandivere kõrgustiku kagupiiril looduskaunis kohas Piibe maanteest 0,5 km kaugusel Vägeva lähedal Koluvere külas.

Järves leiub haugi, särge ja järvekarpi. Jõevähki leidus järves aastani 2009, mil järves levis vähikatk.

Järv on tekkinud Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee ümberehituse tulemusel.


Haapsalu laht

Haapsalu laht asub Lääne-Eestis Lääne maakonnas Haapsalu linna juures. Lahe vastaskaldal on Noarootsi poolsaar.

Haapsalu laht on liigendatud ja koosneb mitmest siselahest ning nendevahelistest väinadest. Lahtedest on tuntumad Haapsalu linnaga külgnevad Tagalaht, Suur viik ja Eeslaht. Teised lahed: Tahu laht, Nodaski laht, Saunja laht, Ninaauk, Nodaski laht, Klippa lõuk, Riimi meri ja Saaremõisa laht (käsitletakse ka rannajärvena). Väinad laheosade vahel: Rokkasilm, Kropi silm, Killaste silm. Tähtsamad poolsaared lahes on Võnnu poolsaar ja Klippa saar (Noarootsi poolsaare osad) ning Bürgermeistri holm ja Krimmi holm (Haapsalu linnas). Haapsalu lahes on ka mitmed saared, laiud, rahud.

Haapsalu lahe seisundit hinnatakse halvaks, eriti Tagalahes. Haapsalu laht tõsteti Eesti keskkonnaprobleemina esile näiteks 2015. aasta Euroopa keskkonnaaruandes.


Erdenedzuu hijd

Erdenedzuu hijd (mongoli Эрдэнэзуу хийд; eesti keeles saja kalliskivi klooster; ka Erdeni-dzuu, Erdeni Tzu, Erdene-zuu, Erdene Zuu Khiid) on aastatel 1586–1587 ehitatud budistlik klooster Mongoolias.

Erdenedzuu asub Mongolite riigi suurkhaan Tšingis-khaani kunagi asustatud impeeriumi pealinna Karakorumi asukohal.

Mongoli keeles tähendab Dzuu Buddhat ja Erden aaret. Kloostri ehitamise eestvedajaks oli Abatai-khaan (ka Avtai Khan või Avtai Sain khaan). Kloostri rajamine on seotud teise budismi populariseerimise perioodiga Mongoolias. Esimene bogdogeegen Dzanabadzar sündis kloostri lähedal Yeson Zuili stepis.

1580. aastal kohtusid Avtai-khaan ja tema vend Tumenkhen-khaan III dalai-laama Sonam Gyatsoga, kuulutasid Tiibeti budismi Mongoolias ametlikuks riigiusundiks ja andsid lubaduse ehitada Mongooliasse uus budistlik klooster.

1930. aastatel oli kloostris üle 30 templi, mille hävitasid 1937. aastal mongoolia kommunistid. Aastatel 1960–1990 oli Erdenedzuu kasutusel muuseumina. Nüüdseks on kolm templit taastatud ja ühes neist viiakse läbi usulisi tseremooniaid.

Erdenedzuu on kuulus ümber kloostri paikneva 108 stuupast koosneva müüri poolest. Ühte neist on maetud ka kloostri asutaja Avtai-khaan.

Erdenedzuu keskel oli eraldi palee ja kolm suurt templit. Kivist olid ehitatud ainult templid ja mõned lisahooned. Mungad, keda oli 1920. aastate paiku ligi kolm tuhat, elasid jurtades. Orkhoni jõe orus asub ka üks väiksem klooster – Tövkin Khiid.


Taranatha

Taranatha (1575–1634) (Kun-dga'-snin-po) sündis Drongis, Tiibetis, arvatakse et samal päeval kui Padmasambhava. Taranatha andekust ja teravat mõistust pandi tähele juba lapsepõlves tema õpetajate Je Draktopa, Yeshe Wangpo, Kunga Tashi, Jampa Lhundrup, Buddhagupta poolt.

Taranatha kui ümbersündinu, Krishnacarya (Krsnacarya/Kanha), avastas Khenchen Lungrik Gyatso. Teda loetakse ka Mandzushri kehastuseks.

Taranatha rajas 1615. aastal Takten Phuntsok Lingi kloostri Tsangpo orus Shigatse lähedal. 1642 võttis V dalai-laama kloostri üle ja see sai uueks nimeks Ganden Puntsokling.

Tema kirjutatud on kuulus budismi ajalugu (dpal dus kyi 'khor lo'i chos bskor gyi byung khungs nyer mkho) ja 1604. aastal Kuldne palvekee, Bodhisatva Tārā pärinevus.

Abatai-khaan (Avtai Khan) (Avtai Sain khaan) kohtus temaga 1580 Jonangis.

Taranatha suri Mongoolias Urgaas (nüüd Ulaanbaatar) ja tema säilmed asuvad Lhasa lähedal Hõbe-stuupas. Elu jooksul rajas ta mitu kloostrit Mongooliasse. Taranatha järgmine kuulus kehastus oli Dzanabadzar, kes oli esimene Bogdogeegen, Khalkha Jebtsun Damba Khutukhtu on samuti Taranatha ümberkehastus.


Hara laht

Hara laht (varem ka Papilaht) on laht Põhja-Eestis Juminda ja Pärispea poolsaare vahel.

Lahte suubub Valgejõgi.


1987. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXXIII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Daugavpilsis 13. veebruarist 5. märtsini 1987.

Turniiril jgasid esimest kohta kolm mängijat ning meistritiitel selgitati kaheringilisel kiirturniiril. Otsustavaks kujunes teise ringi partii, milles Korenevski võitis Mogiljanskit ning nii jõudis leningradlane oma kolmanda tšempionitiitlini.


Mongoolia kloostrid

Mongoolia kloostrid

Mongoolias kasutatakse kloostri kohta nimetust süme, (sume) küriye või keid (hijd). Therāvadas on sellele analoogne mõiste vihāra ehk wat.


1988. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXXIV NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Jerevanis 19. veebruarist 9. märtsini 1988.

Teist korda tšempionaatide ajaloos anti välja kaks kuldmedalit.


Kerttu Rakke

Kerttu Rakke (kodanikunimi Kadi Kuus; sündinud 16. septembril 1970 Võru linnas) on eesti proosakirjanik. Kerttu Rakke on kirjaniku pseudonüüm, mis tekkis aastal 1987, mil ta kirjutas loo "Let's go".

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti filoloogina, hiljem õppis Eesti Humanitaarinstituudis semiootika magistrantuuris. Töötanud reklaamiagentuurides korrektori ja copywriterina, teinud kaastööd paljudele ajakirjandusväljaannetele, sealhulgas pidevalt ajalehele Postimees (2005–2008), ajakirjale Oma Maitse (2005–2007) ja netiportaalile Delfi (2011).

Kerttu Rakke on enamiku oma teostest ise välja andnud (v.a "Kolmas printsess", 2001, ja selle tõlge "Tretja printsessa", 2008, mille väljaandja on OÜ Vastus). Enda kirjastuse OÜ Kirjastus Kadikas (novembrist 2002 kuni maini 2015) kaudu avaldas ta nii enda kui ka teiste autorite teoseid (Andre Trinity "Unenägude jumal", 2002, ja Toomas Verrev "Margot", 2003).

Augustist 2012 kuni aprillini 2015 töötas Kerttu Rakke Tallinna Kesklinna Valitsuse avalike suhete nõunikuna. Kerttu Rakke ei ole ühegi poliitilise erakonna liige.


Gandantegtšilen hijd

Gandantegtšilen hijd (mongoli Гандантэгчилэн хийд, kohalikus kõnepruugis ka lihtsalt Gandan) on klooster Mongoolias Ulaanbaataris.


1989. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

XXXV NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 7.–26. märtsini 1989 Taškendis.

Algselt pidi turniir toimuma üleüldse Vilniuses, kuid pärast leedulaste loobumist viidi see üle Usbekistani. Taškendi kliima osutus osavõtjatele raskeks, nii jättis haigestumise tõttu turniiri täiesti pooleli Vladimir Traitelovitš, aja maha olid aga sunnitud võtma veel ka Aleksei Verhovõhh, Mihhail Korenevski ja Nikolai Mištšanski.

Kolmandat korda tuli NSV Liidu meistriks Aleksandr Baljakin.


Nikolai Mištšanski

Nikolai Mištšanski (ukraina Микола Мищанський; 28. november 1954 – 23. märts 2011) oli Nõukogude Liidu kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Pärit Ukrainast, elas ta 1980. aastate keskpaigast saati Usbekistanis. Ta oli maailmameistrivõistluste medalist (pronks 1980) ning kahekordne NSV Liidu meister rahvusvahelises kabes 1980 ja 1985. NSV Liidu meeskonna koosseisus võitis ta 1986. aastal kabeolümpia. Ka võitis ta 1971. aastal esimesed mitteametlikud ja 1972. aastal esimesed juunioride maailmameistrivõistlused.


Pärnu krahvkond

Pärnu krahvkond (rootsi keeles Grevskapet Pernau, ) oli Pärnumaal asunud Rootsi kuninga läänivaldus 17. sajandil.

Pärnu krahvkonna moodustas 16. oktoobril 1627 Rootsi kuningas Gustav II Adolf. Krahvkonna koosseisu kuulusid Audru, Tahkuranna, Võlla, Tori, Pööravere, Kaelase, Koddesi ja Koonga mõis. Läänivalduse omanikuks sai Böömimaa aadliku ja sõjamehe krahv Heinrich Matthias von Thurni poeg ooberst krahv Franz Bernhard von Thurn-Valsassina (1592–1628).

Heinrich Matthias ja Franz Bernhard olid Gustav II Adolfi liitlase protestandist Pfalzi kuurvürstkonna kuurvürsti ja Böömimaa kuninga Friedrich Ii pooldajad kolmekümneaastase sõja Böömi sõjas, 1618–1625.

Kuna Franz Bernhard suri juba järgmisel aastal, läks krahvkond tema lesele krahvinna Magdalena von Thurn-Valsassinale (sündinud krahvinna Hardeck). Temale kuulus krahvkond veel aastal 1632.

1654. aastal oli Pärnu krahviks Franz Bernhardi ja Magdalena poeg krahv Heinrich von Thurn-Valsassina (1628–1656), kel oli kindralmajori auaste ja kes oli 1653–1655 Eestimaa kuberner.

1661. aastal anti krahvkond kompensatsiooniks kaotatud Kuressaare krahvkonna eest krahv Magnus Gabriel De la Gardiele (1622–1686), kui Kuressaare krahvkond anti pärast Rootsi kuninganna Kristiina loobumist troonist 1654. aastal ja Rooma elama asumist Kristiinale elatusmaaks (rootsi keeles underhallsland).


Parasmaa

Parasmaa on elaniketa hajaküla Pärnu maakonnas Lääneranna valla idaosas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Küla läbib Kõima–Avaste kohalik tee, millelt küla piires hargneb kohalik tee Vahenurme külla.

Küla ümbritsevad kirdes Kesu raba ja läänes Avaste soo. Küla põhjapiiriks Avaste külaga on vana Avaste oja säng. Külast lõunas voolab Allika jõgi.

Küla põhiosa asus paekõvikul (21 meetrit üle merepinna) ning mõni talu asus ka Avaste soo servalade kruusakõrgendikel.

Külatuumikust (kõvikust) lääne, põhja ja kirde poole jäävad soostuvate ja metsastuvate niitudega alad kuuluvad Avaste looduskaitseala koosseisu. Parasmaa küla naabruses asuva kaitseala koosseisus olev ala on silmapaistvalt tammederohke (jämedaim Mõnjama tamm 1,3 meetri kõrguselt ümbermõõduga 584 cm).


Nurme tänava residents

Nurme tänava residents ehk Palitseri villa on Tallinnas Nõmme elamurajoonis aadressil Nurme tänav 47/49 asuv hoonetekompleks, mida Eesti Valitsus alates nõukogude ajast kasutas riigi külaliste ja ministrite majutamiseks ja nõupidamisteks.

Maja on 1932. aastal arhitekt Friedrich Wendachi projekteeritud ja seda peetakse Eesti tipparhitektuuri näiteks. Lisaks majale on tuntud ka selle juurde kuuluv Späthi firma kujundatud luksuslik iluaed.

Maja kasutas nõukogude ajal ülemnõukogu ladvik.

1998. aasta juunis kerkis hoone avalikkuse tähelepanu alla seoses välisminister Toomas Hendrik Ilvesega, kes seal elas. Selgus, et residentsi ülalpidamiskulud on olenevalt kommunaalkulude suurusest 20-25 tuhat krooni kuus. Ministri brutopalk oli siis 16 800 krooni. Maja ülalpidamis- ja personalikulud maksis kinni välisministeerium. Ametlikult hüvitati siis ministritele üürikorteri ülalpidamise kulud kuni 3500 krooni kuus, Ilvese residentsikulud ületasid lubatud määra kuus korda.

Pärast Ilvese lahkumist rentis riigikantselei residentsi Konstantinoopoli jurisdiktsiooni alla kuuluvale Eesti Apostlikule Õigeusu Kirikule, mille peaks on metropoliit Stefanus.

19. märtsil 2002 otsustas sinod lõpetada Nurme tänava residentsi rendilepingu. 2002. aasta lõpus kuulutas valitsus välja kinnistu müümise enampakkumise, kus alghind oli 2 miljonit krooni. Kinnistut müüa ei õnnestunud. 2004. aastal soovitas riigikontroll villa võõrandada, kuna kontrolli ajal seisis maja tühjana.

2006 suvel sooviti Kadrioru presidendilossi suvise remondi ajaks president Arnold Rüütli käsutusse Nurme tänava residents, millega Riigikogu nõusse ei jäänud. Riigikantselei peadirektori Marten Koka väitel oli Nurme 47 asuv maja sellises seisus, mis ei võimalda kohe sisse kolida ja vajas väikest remonti ja riigikantseleil seal remonti teha pole plaanis.

Maja on arhitektuurimälestis.


Gldani-Varkethili liin

Gldani-Varkethili liin (gruusia დიდუბე-სამგორის ხაზი ; ametlikult Ahmetheli-Varkethili liin; varem Didube-Samgori liin) on Thbilisi metroo liin.

Ahmetelis theatri (ახმეტელის თეატრი)

Vagzlis moedani (ვაგზლის მოედანი)

Thavisuphlebis moedani (თავისუფლების მოედანი)

300 Aragveli (300 არაგველი)


Ballon d'Or

Ballon d'Or (eesti keeles mööndav Kuldpall) on jalgpalliauhind, mida antakse Euroopa aasta parimale jalgpallurile alates 1956. aastast. Tunnustuse algatas prantsuse jalgpalliajakiri France Football.

Euroopa aasta jalgpalluri valivad UEFA liikmesriikide klubides mängivate jalgpallurite seast igal aastal Euroopa jalgpalliajakirjanikud. 1995. aastani pidi see jalgpallur olema eurooplane.

2010. aastal ühendati Euroopa aasta jalgpalluri ja FIFA aasta jalgpalluri aunimetus ning edaspidi sai maailma parim jalgpallur auhinna FIFA Ballon d'Or. 2016. aastal otsustasid France Football ja FIFA need uuesti lahutada.


Saburthalo liin

Saburthalo liin (gruusia საბურთალოს ხაზი) on Thbilisi metrooliin.

Vagzlis moedani (ვაგზლის მოედანი) Tserethlis gamziri (წერეთლის გამზირი) Tekhnikuri Universiteti (ტექნიკური უნივერსიტეტი) Sameditsino Instituti (სამედიცინო ინსტიტუტი) Vikhtori Gortsiridze (ვიქტორი გოცირიძე) Važa Phšavela (ვაჟა ფშაველა) Universiteti (უნივერსიტეტი) (ehitatakse, valmib 2011)


Voltveti mõis

Voltveti mõis ehk Tihemetsa mõis (saksa keeles Tignitz) oli rüütlimõis Pärnumaal Saarde kihelkonnas. Tänapäeval jäävad mõisa alad Pärnu maakonda Saarde valla territooriumile.


Austraalia dollar

Austraalia dollar (AUD) on Austraalia rahaühik. Seda kasutatakse ka Kiribatis, Naurul ja Tuvalus.

Dollar võeti kasutusele 1966. aastal naelsterlingi asemel. Üks dollar jaguneb 100 sendiks.

1992. ja 1996. aasta vahel vahetati paberrahatähed polüpropüleenist rahatähtede vastu välja.

Austraalia sularahatähed on väärtusega 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit. Rahatähed on eri mõõtmetega (mida suurem nominaalväärtus, seda suuremad mõõtmed) ning igaühel on erinev värvitoon: 5-dollarine on lilla või roosa; 10-dollarine sinine; 20-dollarine punane; 50-dollarine kollane ja 100-dollarine roheline. Mündid on väärtusega 5, 10, 20 ja 50 senti ning 1 ja 2 dollarit. Mündid väärtusega 1 ja 2 senti on käibelt kõrvaldatud.

Austraalia dollari kurss on kõikuv, mistõttu see on üks valuutaspekulantide lemmikuid.

Eesti Panga 28. novembri 2006 kursi järgi maksis 1 Austraalia dollar 9,27847 Eesti krooni ja 1. jaanuaril 2011 11,925 Eesti krooni.


Roraima osariik

Roraima on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas. Piirneb Venezuela ja Guyanaga.

Roraima territoorium eraldati Amazonase osariigist 1943. aastal Rio Branco territooriumina. 1962. aastal sai nime Roraima mäe järgi. 1988. aastal sai osariigi staatuse.

Roraimas on Brasiilia osariikidest kõige suurim põliselanike (indígena) osatähtsus - 11 protsenti. Samuti on osariigis kõige väikseim europiidide (branco) osatähtsus - 21 protsenti. Lisaks on 61 protsenti elanikest segaverelised (pardo), 6 protsenti negriidid (preto) ja 1 protsent asiaadid (amarelo).


Boa Vista

Boa Vista on linn Brasiilias, Roraima osariigi keskus. Asub Rio Branco jõe orus.

Linn on asutatud 1890. aastal.


Sīstān va Balūchestāni provints

Sīstān va Balūchestāni provints 1. järgu haldusüksus Iraanis. Piirneb kirdes Afganistaniga, idas Pakistaniga ja lõunas Omaani lahega.


Lõuna-Khorāsāni provints

Lõuna-Khorāsāni provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb idas Afganistaniga.

Provintsi pindala on 95 385 km².


Hövsgöl

Hövsgöl (mongoli Хөвсгөл нуур) on Mongoolia suurim mageveejärv (suurim soolajärv on Uvs Nuur (umbes 3300 km²)). Asub riigi põhjaosas 1645 m kõrgusel merepinnast. Järv on 136 km pikk ja 20 kuni 40 km lai. Suurim sügavus on 262 m, pindala 2620 km².

Järv asub stepi- ja taigavööndi piiril.

Hövsgöl on üle 2 miljoni aasta vana.

Järvest koos selle ümbrusega moodustati 1992. aastal rahvuspark.


Aruküla pärnaallee

Aruküla pärnaallee asub Aruküla aleviku keskel, aedlinna ja keskuse piiril Jaama tänaval.

Allee on sündinud Arukülas esimese Eesti Vabariigi ajal elanud peaminister Kaarel Eenpalu ja tema abikaasa Linda Eenpalu ideest ning istutatud kohaliku Aruküla Aedlinna Heakorra Seltsi abil 1930. aastatel.


Arnold Schönberg

Arnold (Franz Walter) Schönberg [Schoenberg] (13. september 1874 Viin – 13. juuli 1951 Los Angeles) oli juudi soost austria helilooja, elas aastast 1933 Ameerika Ühendriikides.

Arnold Schönbergi võib pidada üheks olulisemaks 20. sajandi muusika uuendajaks nii helilooja, muusikateoreetiku kui ka heliloomingu õppejõuna.

Schönbergi esimesed heliteosed on kirjutatud romantilises ja hilisromantilises muusikastiilis. Dissonantsi emantsipatsioonile põhineva atonaalse harmoonia otsingud sundisid Schönbergi loobuma funktsionaalse harmoonia reeglitest. Atonaalset harmooniat leidub Schönbergi ekspressionistlikes teostes. Schönbergi rahulolematus atonaalse harmoonia püsimatuse ja meelevaldsusega sundis teda muusika helikõrguste sfääri korrastama, mille tulemusel sündis dodekafoonia.

Arnold Schönbergil on muusikateoreetilisi tekste nii harmoonia, vormi kui ka kontrapunkti vallas. Oma esseistikas käsitles ta muusika esteetilisi ja eetilisi aspekte ning võttis sõna muusikaelu korralduse teemadel.

Arnold Schönberg oli üks oma aja väljapaistvamaid heliloomingu õppejõude, kelle tuntumate õpilaste hulka kuuluvad Anton Webern ja Alban Berg. Tema nimega on seotud Uus-Viini koolkond, kuhu ta kuulub koos mõne oma õpilasega.

Schönberg tundis elavat huvi ka teiste loomevaldkondade vastu. Schönbergi maale võib pidada väljapaistvateks sümbolismi ja ekspressionismi näideteks. Paljudele oma vokaalteostele kirjutas Schönberg ise teksti. Schönberg tegutses ka leiutajana, kelle loomingut on patenteeritud.


Bakula Rinpotše

Kushok Bakula Rinpotše (21. mai 1917 Ladakh – 4. november 2003 India) oli tiibeti laama.

Ta sündis Ladakhis kuninglikus perekonnas. Temas isiksuse ja ümbersündinu (thulku) avastas XIII dalai-laama. Ta tunnistati Arhat Bakula kehastuseks kes oli üks 16 kuulsast arhatist Buddha Šakjamuni õpilasest. Bakula Rinpotše oli laialt tuntud oma erudeerituse, hea mõtlemis- ja analüüsivõime poolest.

Tema intellekti rakendus ei piirdunud kitsalt budismi ja budistidega, vaid targa guruna kasutas oma tarkust ja võimeid osavalt poliitikas, tehes palju ära Mongoolia ja Venemaa budismi heaks just nimelt budismi populariseerimisel ja traditsiooni taastamisel poliitilisel areenil.

Bakula Rinpotše oli õpetajana tuntud paljudes kloostrites, kus jagas aastakümneid haridust ja teadmisi mitme generatsiooni munkadele ja nunnadele, lisaks oli ta armastatud ja kutsutud külaline nii budistide kui mittebudistide ringkondades, jagamaks inimestele tarkust nii budismi algtõdede kui filosoofiliste tippude tasandil.

Tema kõnemaneer ja käitumine, mida kasutas inimestega suheldes, oli absoluutne vastand võrreldes näiteks Tiibeti budismi suurkuju Padmasambhavaga, kes oli alati dominant enda väljendustes ja ka elustiilis.

Kushok Bakula Rinpotše oli sobiv rahvamassidele, usulistele pühakuks ja kultusisikuks. Burjaatias Ivolga kloostris tema visiidi puhul usuliste pilv, kes teda vastu võtma oli tulnud, oli lausa valmis vaibana end sügisesse porri näoli heitma, et Bakula Rinpotše ei määriks oma kõhnu ja kondiseid jalgu ära teel templisse.

Selle laama puhul oli tegemist tõelise siddhiga ja siddhaga, kes mõjutas kõiki, kes temaga isiklikult kokku puutusid. Tema tasane jututoon ja ülimalt valitsetud mõte, mis väljendus täpses sõnaseadmises ja keeles, mida kasutas, rabas alati oma värvikuse ja piltlikkusega. Huvitav oli kuulata, kuidas Bakula Rinpoche kirjeldas või selgitas mingeid mõisteid. Ta oskas materjali edasi anda väga täpselt, sest kohe oli tajuda, kui lihtsalt ja tabavalt Rinpotše maalis sõnadega visuaalse pildi kuulajaskonnale, mis selgitas mõiste või idee olemust.

Bakula Rinpotše tegi Tiibeti pagulaste jaoks palju ära ja oli esimene, kes tõstis selle küsimuse rahvusvahelisele tasemele. Ta oli tegev India valitsuses aastakümneid, samuti XIV dalai-laama suunajaks ja juhtijaks välispoliitikas.

Oli India parlamendi liige ja samaaegselt India saadikuks, asudes aastaid kohapeal Mongoolias, mis andis talle isiklikult võimaluse aidata kaasa Mongoolia ja Venemaa, eeskätt Burjaatia budistidele paremate tingimuste välja kauplemiseks tolleaegse kommunistliku režiimi käest. Tema väline mahedus ja vagadus, siiras lapselik pilk lummas paljusid poliitikuid ja diplomaate, rääkimata usuliste massidest.

Bakula Rinpotše oli isiksus ja tagasihoidlikkuse etalon, millele oli lisatud budismi psühholoogia ja kuningapere kombed, kus ta üles kasvas. See tegi temast tõelise arhati ka selles elus. 2001 andis Mongoolia peaminister isiklikult Bakula Rinpotšele üle riigi kõrgeima autasu tema tegevuse ja panuse eest Mongoolia budismi arendamisel.


Märt Läänemets

Märt Läänemets (sündinud 14. juulil 1962 Avinurmes) on eesti orientalist.

Tema põhilised uurimisvaldkonnad on mahajaana budism ja hiina mõttelugu. Avaldanud tõlkeid hiina, sanskriti ja inglise keelest. Kirjutanud arvamuslugusid tänapäeva Hiina poliitikast.

Õppinud ja täiendanud end nii Hiina Rahvavabariigis kui ka Taiwanis.

Ta oli Tartu Ülikooli orientalistikakeskuse dotsent (2016–2020) ja juhataja ning Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi president. Õpetab Tartu Ülikoolis mandariini hiina ja sanskriti keelt ning pidas idateemalisi loengukursuseid. Ida mõtteloo leksikoni üks autoritest (koos Linnart Mälli ja Teet Toomega).

Kaitses 2009. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas doktoritöö "Gandavyūha-sūtra kui ajalooallikas". Koos Gao Jingyiga koostas ta esimese spetsiaalselt eesti õppijale mõeldud hiina keele õpiku (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015).


Tšojdžin-laama klooster

Tšojdžin-laama klooster (mongoli Чойжин ламын сvм) on klooster Mongoolias.

VIII Bogdogeegen Javzandamba (1869–1924) ehk (Jebtsun Damba) ehitas sinna kaks templit oma vennale Luvsan Haidavile, kes on enam tuntud Tšojdžin-laamana.

Esimene tempel ehitati aastatel 1899–1901 Zuun Khurees, kuid see põles maha. Teist templikompleksi ehitati aastatel 1904–1908. Seekord juhatas töid kohalikule aadlile teenustöid osutav arhitekt Ombogo. Kloostri maksumus oli 88 779 lani hõbedat, millele vastab 1800 kg.

Laamad viisid teenistusi ja rituaale seal läbi kuni aastani 1936. Peale seda keelati religioosne tegevus. Klooster tegutses kuni aastani 1938, mil kommunistid selle sulgesid. Tšojdžin-laama kloostri päästmiseks kuulutati see muuseumiks, et nõukogude võim ei tassiks laiali kunsti- ja kultuuriväärtusi.


Bogdogeegen

Bogdogeegen oli Mongoolia Gelukpa koolkonna budistide vaimsete juhtide tiitel 1639–1924, mis kandus edasi ümbersündide kaudu. Esimene Bogdogeegen oli Dzanabadzar, kes oli Gombodorj-khaani poeg, põlvnedes nii Tšingis-khaanist. Dzanabadzarile anti tiitel Shireet Tsagaan Nuuri järve ääres toimunud nõupidamisel, millest võtsid osa nelja Mongoolia khanaadi valitsejad. Dzanabadzar oli sel ajal ainult nelja aasta vanune. Visiidil Tiibetisse 1650. aastal kuulutas dalai-laama Dzanabadzari 16. Jebtsun Damba reinkarnatsiooniks. See tiitel kandus järgnevatele bogdogeegenitele edasi.

1639–1723 Öndur Jebtsun Damba (Blo-bzang-bstan-pa'i-rgyal-mtshan) 1724–1757 Lobzang Damba Damni (Blo-bzang-bstan-pa'i-srgon-me) sündis 1723 1758–1773 Ye-shes-bstan-pa'i-nyi-ma 1775–1813 Lobzang Dobdan Doksin Düri (Blo-bzang-thub-bstan-dbang-phyug) 1815–1841 Lobzang Coldam Jigmed (Blo-bzang-tshul-khrim-'jigs-med) 1843–1848 Blo-bzang-dpal-ldan-bstan-pa 1850–1868 Ngag-dbang-chos-kyi-dbang-phyug-'phrin-las-rgya-mtsho 1870 – 20. mai 1924 Jebtsundamba Khutuktu Hutagt Bogd Gegeen Ezen Haan (Ngag-dbang-blo-bzang-chos-rje-nyi-ma-bstan-'dzin-dbang-phyu grJe-btsun-dam-pa Bla-ma) sündis 1869.

1911. aastal võttis 8. bogdogeegen endale tiitli Bogdo-khaan ning kuulutas Mongoolia pärast 200-aastast Hiina ülemvõimu taas iseseisvaks riigiks. 1921. aastal kõrvaldasid kommunistid Bogdo-khaani poliitilise võimu juurest ning kuulutasid pärast tema surma 1924. aastal ümbersündide ahela lõppenuks. Siiski leidsid Tiibeti mungad 1936. aastal uue ümbersünni kohalikus 4-aastases poisis. Bogdogeegeni 9. reinkarnatsioon (Jampal Namdol Chokye Gyaltsen) hoiti saladuses kuni 1990. aastani. Seejärel on Mongoolia usuringkonnad korduvalt taotlenud tema asumist Mongooliasse ja tunnustamist maa religioosse liidrina. Senini pole Mongoolia võimud seda lubanud.


Aktuaalne kaamera

"Aktuaalne kaamera" (lühend AK) on Eesti Televisiooni igapäevane eestikeelne uudistesaade, mis on eetris alates 11. märtsist 1956.

AK uudistesaated on põhiliselt eesti keeles, kuid saated on ka vene keeles ja eesti viipekeeles.


Jebtsun Damba Khutukhtu

Bogdogeegenite ka Bogdo Khaan ümbersündinute liin saab alguse Jebtsun Dambast. Jebtsun Damba Khutukhtu peetakse õpetlase Taranatha reinkarnatsiooniks.

Esimest korda anti Jebtsun Damba tiitel 1650. aastal Tosiyetu Khaani (Тушетухан) pojale Dzanabadzarile (1635–1723). Temast sai Põhja Mongoolia Khalka mongolite juht ja vaimne õpetaja ning guru.


Dzanabadzar

Dzanabadzar, Bogd Gegeen, Lam Dzanabadzar (Javzandamba Hutagt) (1635–1723) oli esimene bogdogeegen.

Nimi Dzanabadzar (Sanskrit Jñānavajra)

Sanskritikeelse sõna (Jnana) tegid mongolid ümber (Dzana) ja vadzra muutus neil badzraks, sellest siis nimi Dzanabadzar.

Need 9 allikat ei külmunud kunagi kinni ning olid tuntud hea ja maitsva vee poolest. See koht asub tänapäeval Ovorkhangai Aimakis. Kohalike väitel need allikad kuivasid 80 aastat tagasi ära. Vastavalt legendile kohtus Avtai Khaan 1580. aastal seal III dalai-laama Sonam Gyatsoga. Dalai-laama olevat ennustanud, et sinna tuleb rajada mälestusmärk, kuna tulevikus sünnib seal keegi tähtis ja kuulsusrikas. 1635 sündis seal Avtai Khaani lapselaps Dzanabadzar. Samal aastal sai Avtai Khaanist budist. 1939 krooniti Dzanabadzar Sakja koolkonna peaks Mongoolias, kuid hiljem Tiibetis olles läks üle gelugi koolkonda.

Mongoolia pealaamana tegi palju ära Mongoolia ja budismi heaks. Dzanabadzar juurutas uue Maitreia Buddha tseremoonia. Lõi mongolite jaoks Soyombo tähestiku, ehitas uusi templeid ja kloostreid. Kirjutas tekste jne. Enam on Dzanabadzar lääne maailmas tuntud kunstniku kui mungana. Teda on peetud Aasia Leonardo Da Vinciks, kes osales ja lõi kaasa paljudes kultuurivaldkondades, tuues uuendusi nii budismi kui ka budistlikku kunsti ja kirjandusse. Dzanabadzari tehtud skulptuurid on täiesti omalaadsed ja eripärased budismis. Tema tehtud on terve hulk skulptuure: 21 Tarat, Sitasamwara, Vadzradhara, viis dhjaani budat ja palju teisi. Dzanabadzar lõi terve koolkonna kunstis ja tal oli tema eluajal suur hulk järgijaid ja õpilasi, kes hiljem viisid õpetaja traditsiooni edasi.

Erdenedzuu hijd kloostri rajas Dzanabadzari vanavanaisa Avtai khaan.

Yeson Zuili on koht, kus Dzanabadzar sündis.

Shireet Tsagaan Nuur on järv, mille ääres pühitseti Dzanabadzari troonile.

Shankh klooster on esimene Dzanabadzari poolt rajatud klooster.

Tövkhön on Dzanabadzari töökoda ja erakla.

Saridgiin klooster on Dzanabadzari poolt rajatud klooster.

Burkhan Khaldun on palverännaku koht, mille rajas Dzanabadzar Tšingis-khaani auks.

Khögnö Tarnyn Khiid on klooster, mille rajas Dzanabadzar enda õpilase Erdene-Tsorj jaoks.

Zayain Khüree

Khalkha Zaya Pandita oli klooster, mis oli Dzanabadzari juhtimise all ajutiselt.

Amarbayasgalant on Dzanabadzari matmiskoht.


Vombatlased

Vombatlased (Vombatidae) on imetajate sugukond. Kõik selle sugukonna liigid elavad Austraalias ja ümbruskonna saartel. Tänapäeval eksisteerib 3 liiki vombateid: Tasmaania vombat, lõuna-karvikvombat ja põhja-karvikvombat.

Vombatitel on väga aeglane ainevahetus ning seetõttu liiguvad nad rahulikult ja seedivad toitu kuni 14 päeva. Kui vaja, suudavad nad aga joosta kuni 40 km/h ning hoida sellist kiirust kuni 90 sekundit.

Kui vombatit rünnata, võtab ta oma suured jõuvarud kokku; näiteks kui dingo ründab vombatit maa all, surub viimane kiskja uru lakke kuni see lämbub. Vombati põhiline kaitse on siiski tema tugev tagaosa, mis on suuresti moodustunud kõhrest. Ka saba puudumine teeb vombatist raske saaklooma, kui kiskja teda maa-alusesse käiku jälitama tuleb.

Üks looduseuurija on öelnud, et kiskjal, kes ründab vombatit tagantpoolt, on sama tunne, nagu hammustaks ta wc-harja otsa.


149 protsess

149 protsess oli 10.–27. novembril 1924 Eestis toimunud kohtumõistmine 149 kommunisti üle, kus kommunistidele esitati süüdistus riigireetmises jm. Neist üks – Jaan Tomp – mõisteti surma ja üle 30 eluaegsele sunnitööle. See oli Eesti Vabariigi üks suuremaid kohtuprotsesse.