Semafor

Semafor on distantsilt visuaalselt teabe edastamise vahend. 1791. aastal demonstreeris prantsuse leiutaja Claude Chappe semafori ehk optilise telegraafi liini, mis ehitati hiljem Pariisi ja Lille'i vahele ning laienes mujalegi. Liin koosnes üksteisest nägemiskaugusele püstitatud tiibadega mastidest, mille tiibade asendit muutes sai kokkuleppelisi märke edastada. Chappe'i semafor koosnes ühest pikast keskmisest labast ja selle otstest olevatest lühematest labadest, millel sai vaheldada 196 erinevat asendit ning lisaks tähtedele ja numbritele kujutada veel muid erimärke. Sellised liinid olid üle maailma kasutusel kuni elektrilise telegraafi tulekuni 19. sajandi keskpaigas.


Homininae

Homininae (ka hominiinid) on esikloomaliste seltsi inimlaste sugukonda kuuluv alamsugukond. Sellesse alamsugukonda kuuluvad kolm tänapäevast perekonda: inimene ning Aafrika inimahvid gorilla ja šimpans. Vanim sellesse sugukonda kuuluv liik Sahelanthropus tchadensis elas hilises Miotseenis 6–7 miljonit aastat tagasi Tšaadi järve lähedal.

Teaduslikult kirjeldas seda alamsugukonda esimesena Briti zooloog John Edward Gray aastal 1825.

Alamsugukonnas Homininae eristatakse kahte rühma. Üks rühm, Gorillini, elas lähisekvatoriaalse kliimaga piirkondades, kus oli nii tihedat metsa kui avatud hõrendikke. Mõnel määral olid nad kohastunud eluks maapinnal. Neil olid tugevad lõualuud ja suured paksu vaabaga purihambad. Teine rühm, Hominini, elas ekvatoriaalses kliimas, vähem aastaaegade rütmile alluvates metsades. Nad elasid peamiselt puudel ja liikusid oksalt oksale rippuvalt hoogeldes. Nende lõualuud olid kergema ehitusega ja hambad polnud nii suured kui eelmisel rühmal. Gorillini ja Hominini lahknesid umbes 7 miljonit aastat tagasi.

Enam ei liigitata orangutane (alamsugukond Ponginae) hominiinide hulka, sest gorilla ja šimpans on inimesega lähemalt sugulased kui orangutaniga.

2012. aasta seisuga ei ole kirjeldatud ühtki väljasurnud gorilla- ega šimpansiliiki. Selle alamsugukonna väljasurnud perekondi ja liike on kirjeldatud küll mitmeid, aga kõik nad on inimestega lähemalt sugulased kui gorilla või šimpansiga. See tuleneb asjaolust, et gorillad ja šimpansid elavad happelise mullaga selvades, kus fossiilid väga halvasti säilivad.

Gorillade, šimpanside ja inimese eellaste ühine esivanem võib olla Nakalipithecus nakayamai. Sellest liigist leitud lõualuu on 10 miljonit aastat vana. See avastati Aafrikas ja see annab kinnitust seisukohale, et alamsugukond Homininae kujunes välja Aafrikas, mitte Aasias.

Alamsugukonnale Hominini on omane tagajalgadel kõndimine. Kui näiteks orangutanid toetavad kõndides end rusikatega, siis gorillad üksnes sõrmenukkidega ning inimesed ja šimpansid ei pea end üldse toetama.

Alamsugukonnale Hominini on omane aju suur mass võrreldes kehamassiga. Eriti kehtib see inimese kohta. Inimeste ajumaht on viimase paari miljoni aasta jooksul oluliselt suurenenud, 600 cm³-st liigil Homo habilis kuni 1500 cm³-ni neandertallasel. Kuid pärisinimese ajumaht on 1250 cm³, mis näitab, et lihtsast ajumahust olulisem on aju struktuur.

Alamsugukonnale Hominini on omane tööriistade kasutamine.

Suguline dimorfism on alamsugukonnas varieeruv. Gorilladel on see selgesti märgatav, inimestel vähene. See võib olla seotud perekonna ülesehitusega: gorilladel peab karja juhtiv isane haaremit, šimpansid on promiskuiteetsed, inimesed tavaliselt monogaamsed.


Seisundimäärus

Seisundimäärus on määrus, mis väljendab lauses aluse või sihitise referendi füüsilist, psüühilist, sotsiaalset vm seisundit. Selle lauseliikme kohta saab esitada mitmesuguseid küsimusi, näiteks kuidas?, mis seisundis(se)?, mis asendis(se)? vms.

Seisundimäärus sõltub lauses tegusõnast – seisundimäärus on tegusõna seotud või vaba laiend.


Loss

Loss oli kõrgaadlile või kuningale kuuluv või kuulunud pidulik esindus- ja eluhoone, mis arenes välja keskaegsest linnusest selle kaitseotstarbe minetamisel.

Suurejoonelisi linnas asuvaid esinduslosse kutsuti ka paleedeks.

Lossiehitusele on eeskuju andnud Prantsusmaa oma renessansiaegsete lossidega Montsoreau, Vaux-le-Vicomte, Versailles, Louvre, Fontainebleau jt. Tihtipeale säilis lossides nelinurkse siseõuega linnuse põhiplaan, vahel ka ümarad nurgatornid nagu Chambord. Lossi keskel asus peahoone, kummalgi küljel asusid tiibhooned ja nende vahel peaõu cour d'honneur. Lossi peahoones asusid rikkalikult kujundatud esindusruumid, mis moodustasid antifaadi.

Looduslikule terrassile ehitatud losside puhul olid tiibhooned tavaliselt peahoone pikendused (asusid peahoonega ühel joonel). Sellised lossid on Belvedere Viinis, Petrodvoretsi ja Tsarskoje Selo loss ning Eestis Kadrioru ja Alatskivi loss.

Lossi juurde kuulus aiakunsti reeglite järgi kujundatud park.


Riikide sõjajõud Teise maailmasõja alguses

Riikide sõjajõud 1939. aasta teisel poolel Teise maailmasõja alguses. Tabel kajastab Teises maailmasõjas sõdinud riikide relvajõude.

M - maavägi L - laevastik Õ - õhujõud


Shugo Chara!

"Shugo Chara!" (しゅごキャラ!, "Shugo Kyara!") on Jaapani shōjo manga, mille autor on Peach-Pit.

Loo keskmes on algkooliõpilane Amu Hinamori, kes jätab inimestele laheda ja julge inimese mulje. Tegelikult aga on ta introvertne ja häbelik. Amu soovib, et tal oleks julgust kõigile näidata, milline ta iseloom tegelikult on. Järgmisel hommikul avastab ta üllatusega oma voodist kolm eri värvi muna, millest kooruvad kolm sellist tegelast, milline ta soovis olla: Ran, Miki, ja Su.

"Shugo Charat" avaldatakse Nakayoshi ajakirjas ja Jaapanis Kodansha poolt. Del Rey on avaldanud mangat inglise keeles ja esimene osa tuli välja 27. märtsil 2007. 2008. aastal võitis see Kodansha Mangaauhinna parima lastele mõeldud mangana.

"Shugo Charast" on tehtud ka samanimeline 51-osaline animesari, mis on toodetud Satelighti poolt Kenji Yasuda juhendusel ja esmakordselt avaldati see 6. oktoobril 2007 TV Tokyos.

20. juulil 2008 avaldati, et anime "Shugo Chara" jätkab ilmumist pealkirja "Shugo Chara!! Dok" all. Uus hooaeg algas 4. oktoobril 2008.


Dmitri Medvedev

Dmitri Anatoljevitš Medvedev (Дмитрий Анатольевич Медведев; sündinud 14. septembril 1965 Leningradis) on Venemaa poliitik. Ta oli Venemaa president aastatel 2008–2012 ja Venemaa peaminister 2012–2020.

2000. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.

Alates 2012. aastast on ta partei Ühtne Venemaa esimees. Alates 16. jaanuarist 2020 on ta Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu aseesimees.

Medvedev on lõpetanud Leningradi Riikliku Ülikooli ja kaitsnud õigusteaduste kandidaadi kraadi.

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi põhjal on Medvedev de facto süüdi genotsiidis, sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes. Tema toetusel algas 2014. aastal Vene-Ukraina sõda. Ühtlasi tema toetusel alustas Venemaa 24. veebruaril 2022 täiemahulist sõjalist sissetungi Ukrainasse.


Arne Næss

Arne Dekke Eide Næss (27. jaanuar 1912 – 12. jaanuar 2009) oli norra filosoof, Norra 20. sajandi üks kuulsamaid filosoofe, süvaökoloogia rajaja. Ta oli noorim isik, kes saanud Oslo Ülikooli professoriks.

Tema filosoofilised tööd on suuresti mõjutatud Spinozast, budismist ja Gandhist. Ta oli Norra ülikoolides pikka aega kasutatava loogikaõpiku autor. Oma teadusfilosoofilistes vaadetes toetas ta esialgu positivismi, kuid hiljem kritiseeris seda ja põhjendas teooriate pluralismi.

Arne Næss esines oktoobris 1998 loenguga Tartus.

1970. aastal juhtis ta üldsuse tähelepanu Mardalsfosseni joa säilitamise vajadusele, sidudes end koos 300 süvaökoloogia toetajaga kinni. Kavas oli kogu Mardala jõe vett Grytteni hüdroelektrijaama jaoks kasutada ja joal ainult kaks kuud oma looduslikus sängis voolata lasta. Protesti tulemusena see ajavahemik ei pikenenud, kuid joast alla lastavat vooluhulka suurendati 3-lt 45 kuupmeetrini sekundis.

2002. aastal sai ta Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhinna.

Aastal 2004 sai Næss Peer Gynti auhinna, mis antakse kord aastas Norrat maailmas positiivselt tutvustanud isikule. Aasta hiljem pärjati ta Püha Olafi ordeniga sotsiaalselt kasuliku töö eest.

Ta oli Hindukuši mäestiku kõrgeima mäe Tirich Mir (7708 meetrit) esmavallutajate hulgas.

Kahekümnendates eluaastates ehitas Næss Hallingskarveti mäestikku majakese. See 1500 meetri kõrgusel merepinnast asuv majake on kõige kõrgemal paiknev erahoone Norras.


Ondatra

Ondatra (mitteametlikult ka piisamrott) (Ondatra zibethicus) on poolveelise eluviisiga näriline hamsterlaste sugukonnast.

Ondatra ei ole rott. Ta on alamsugukonna Arvicolinae suurim esindaja. Piisam on muskus, lõhnaaine, mida eritavad muskushirved. Isase ondatra preputsiaalnäärmed eritavad muskuselõhnalist nõret. Piisamiks nimetatakse ka ondatra karusnahka, mis on tähtis kaubaartikkel.

Ondatrat aetakse mõnikord segi nutria, mügri või kopraga


Georg von Engelhardt

Parun Georg Moritz Magnus von Engelhardt (vene keeles Георгий Мориц Энгельгардт; 6. oktoober (vkj 24. september) 1843 Porkuni mõis – 23. oktoober (vkj 10. oktoober) 1914 Väinjärve mõis) oli Eestimaa poliitik.

Georg von Engelhardt sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Moritz von Engelhardti ja Julie Charlotte von Baranoffi pojana.

Engelhardt oli 1871–1886 Eestimaa rüütelkonna sekretär, 1886–1889 Eestimaa rüütelkonna peamees. Aastast 1890 oli ta Eestimaa rüütelkonna maanõunik.

Talle kuulusid Väinjärve ja Kodasema mõis.


Moritz von Engelhardt

Moritz Edwin Adelbert von Engelhardt (vene keeles Мориц Евстафьевич Энгельгардт) (24. august (vkj 12. august) 1800 Viisu mõis – 2. juuni (vkj 21. mai) 1870 Kodasema mõis) oli Eestimaa mõisnik ja rüütelkonnategelane.

Moritz von Engelhardt sündis kindralmajor Gustav Konrad von Engelhardti ja Barbara Dorothea von Baranoffi pojana.

Ta töötas Eestimaa rüütelkonna sekretärina ning oli aastail 1848–1851 selle peamees. Hiljem oli ta Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Kodasema, Türi-Alliku ja Väinjärve mõis.


Hominini

Hominini on alamsugukonda Homininae kuuluv triibus, kuhu kuuluvad inimene, šimpans ja nende väljasurnud esivanemad.

Alamtriibusesse Hominina kuulub perekond inimene (Homo), kuid ei kuulu perekond šimpans (Pan). Viimane kuulub eraldi alamtriibusesse Panina.

Alamsugukonda Homininae kuulub kaks tänapäevast triibust: Hominini ja Gorillini. Viimasesse kuuluvad gorillad. Nende kahe triibuse loomise pakkusid 1996 välja bioloogid Alan Mann ja Mark Weiss, kes soovisid selle abil näidata, missuguses järjekorras tänapäevaste loomarühmade esivanemad üksteisest lahknesid. Kuid esimesena kasutas seda mõistet briti zooloog John Edward Gray juba 1825.

Inimese ja šimpansi perekond lahknesid 5,4–6,3 miljonit aastat tagasi. Kuid tollal ei eksisteerinud tänapäevaseid perekondi; nende asemel olid olemas inimahvid Sahelanthropus tchadensis ja Orrorin tugenensis ning veel pole jõutud üksmeelele selles, kumb neist kahest oli inimeste ja šimpansite eellane. Need kaks olid omavahel ka suhteliselt lähedalt sugulased, nii et tulevikus võib olla vaja ühendada nad samasse perekonda.

Inimeste ja šimpansite esivanemate lahknemisele järgnesid ulatuslikud liigitekke protsessid inimeste eellaste seas, mis olid seotud nende elamaasumisega metsast savanni. Šimpansite eellaste seas neid protsesse ei toimunud, sest nemad jäid endiselt metsa elama, nende elutingimused ei muutunud. Inimese perekonna tekkeajaks loetakse umbkaudu 4–4,1 miljonit aastat tagasi.

Inimesed ja šimpansid on omavahel geneetiliselt üsna lähedased. Inimese ja šimpansi erinevus on umbes sama suur kui mehe ja naise vaheline erinevus.


Hominina

Hominina on alamtriibus inimlaste sugukonnast. Alamtriibusesse Hominia ei kuulu enam šimpansid, vaid ainult Orrorin tugenensis, australopiteegid ja inimene. Hominina liigid olid suhteliselt antropomorfsed (inimesetaolised) esikloomalised. Erinevalt šimpansidest olid nad bipedaalsed, st liikusid kahel jalal. Tagajäsemetel liikumise tõendiks on suure kuklamulgu paigutus koljul, samuti reieluu kaela ja põlveliigese ehitus. Inimesel ja meie bipedaalsetel esivanematel on reieluu kael järsema nurga all reieluu suhtes ja liiges ise on suhteliselt suur. Puu otsas elavast inimahvist ei saanud üleöö bipedaal. Ökosüsteemi muutus (metsast savanniks) ei olnud "puu otsast mahatuleku" põhjus. Bipedaalsed australopiteegid elasid aladel, kus oli veel piisavalt metsa alles. Inimahvidele iseloomulikud pikad käed ja lühikesed jalad olid säilinud ka peale miljon aastat kestnud bipedalismi.

Ainus säilinud liik on Homo sapiens.

Šimpansi ja inimese lahknemine oli 5-7 miljonit aastat tagasi. 3 miljonit aastat tagasi hakkasid lahknema Australopithecus ja Paranthropus. Mõlemad perekonnad eksisteerisid koos 1,5 miljonit aastat.

Esimeseks Hominina liigiks peetakse Orrorin tugenensist, kes on australopiteekide viimane ühine esivanem.


Breinigerberg

Breinigerberg on Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Aacheni kreisis asuva Stolbergi linna osa. Linnaosa keskmine kõrgus on 276 m üle merepinna.


Pascal Couchepin

Pascal Couchepin (sündinud 5. aprillil 1942 Martignys Valais' kantonis) on Šveitsi jurist ja poliitik, liberaalse Vaba Demokraatliku Partei liige. Ta oli Šveitsi liidupresident aastatel 2003 ja 2008.


Kilkenny krahvkond

Kilkenny krahvkond (iiri keeles Contae Chill Chainnigh) asub Iirimaa kaguosas Leinsteri provintsis. Krahvkond on nime saanud keskuse Kilkenny linna järgi.


BT-2

BT-2 on Nõukogude Liidus aastatel 1931–1933 toodetud kergetank.

BT-2 oli esimene seeriatank sarjast BT (vene БТ – быстроходный танк – kiirtank), mis ehitati ameerika inseneri John Walter Christie ratas-roomiktanki baasil. Tänu oma originaalsele veermikule oli masin võimeline sõitma nii roomikutel, kui ka ratastel (roomikute eemaldamisel). Ratastel sõitmisel oli vedavaks rattaks tagumised ning pööravateks esimesed suured kanderattad.

BT-2 võeti Nõukogude Liidus relvastusse 13. veebruaril 1931 ning seda toodeti tehases Harkovi tehases nr. 183 kuni 1933. aastani kokku 620 masinat.

Tankid BT-2 osalesid Talvesõja lahingutes, kus kandsid suuri kaotusi. 1941. aasta alguses oli Nõukogude Liidu relvastuses veel keskeltläbi 200 BT-2 tanki, kuid kõik kaotati Suure Isamaasõja esimestel kuudel.


Alfred Neuland

Alfred Neuland (kodanikunimega Karl Alfred Neiland; 10. oktoober 1895 Valga – 16. november 1966 Tallinn) oli eesti tõstja, esimene Eesti Vabariigi olümpiavõitja (1920) ja maailmameister (1922).

Lisaks 1920. aasta Antwerpeni olümpiakullale võitis ta 1924. aasta Pariisi olümpiamängudel hõbemedali ning püstitas kokku 12 maailma- ja 10 olümpiarekordit.

Pärast sportlaskarjääri teenis leiba ärimehena ning lõi kaasa kohalikus elus poliitikuna, hiljem oli treener ja kohtunik.


Dublini krahvkond

Dublini krahvkond (iiri keeles Contae Átha Cliath) ehk Dublini regioon on ajalooline krahvkond Iirimaa idaosas, Leinsteri provintsis. Krahvkond on nime saanud oma keskuse, Dublini linna järgi.


Windows Server 2003

Windows Server 2003 (lühendina ka Win2K3) on serveritele mõeldud Microsofti operatsioonisüsteem. See anti välja 24. aprillil 2003 kui Windows 2000 Server järglane. 6. detsembril 2005 toodi turule selle uuem versioon Windows Server 2003 R2. Windows Server 2003 järglaseks on Windows Server 2008, mis anti välja 4. veebruaril 2008.


Konakovo

Konakovo on linn Venemaal Tveri oblastis, Konakovo rajooni keskus. Asub Tverist 82 km kagus Ivankovo veehoidla ääres.

Asulat on mainitud 1806. aastal Kuznetsovo külana. 1930. aastal sai küla praeguse nime. Linnaõigused sai 1937. aastal.

Konakovos asub elektrijaam ja fajanssnõude tehas. Linna läbib raudtee.


Georg von Grünewaldt

Johann Georg Ernst von Grünewaldt (11. aprill (vkj 30. märts) 1835 Koigi mõis – 23. märts (vkj. 10. märts) 1901) oli baltisaksa poliitik.

Johann Georg Ernst von Grünewaldt sündis Koigi, Prandi ja Laimetsa mõisniku Otto Magnus von Grünewaldti ja Mathilde Ottilia Helene Antoinette von Wulffi pojana.

Grünewaldt sai 1882. aastal Järvamaa kreisisaadikuks, aastatel 1886–1893 oli ta Eestimaa Põllumajanduse Seltsi esimees.

Aastail 1892–1893 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1889–1901 oli ta Eestimaa rüütelkonna maanõunik.

Talle kuulusid Koigi, Prandi ja Laimetsa mõis.


Jakimanka

Jakimanka on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Kesklinna haldusringkonda. Asub Moskva jõe lõunakaldal.

Rajoonis asuvad Riiklik Tretjakovi galerii ja Gorki nimeline park.

Rajoon on nime saanud seal asunud Püha Joakimi ja Püha Anna kiriku järgi.


Johann von Grünewaldt

Johann Christoph Engelbrecht von Grünewaldt (vene keeles Иван Егорович Грюневальдт; 1. aprill (vkj 21. märts) 1796 Koigi mõis – 30. aprill (vkj 18. aprill) 1862 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane.

Johann von Grünewaldt sündis Koigi, Ahula ja Esna mõisniku Johann Georg von Grünewaldti ja Anna Christina von Kurselli pojana. Tema noorem vend oli Otto Magnus von Grünewaldt.

1830–1836 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees, 1842–1859 Eestimaa tsiviilkuberner ja aastast 1859 Venemaa senaator ja salanõunik.

Ta oli Püha Vladimiri ordeni 2. järgu ja Püha Anna ordeni 2. järgu kavaler.

Johann von Grünewaldtile kuulus Huuksi mõis.


Itabashi

Itabashi (jaapani 板橋) on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. Asub linna põhjaosas, piirneb põhjas Saitama prefektuuriga. Piki põhjapiiri voolab Arakawa jõgi.

Itabashi on nime saanud üle Shakujii jõe ehitatud puust rippsilla järgi.

1932. aastal liideti Tōkyōga 9 väikelinna ja küla, mis moodustasid Itabashi linnarajooni. 1947. aastal nimetati see eriringkonnaks (tokubetsu-ku).

Itabashis asuvad Itabashi botaanikaaed ja Akatsuka botaanikaaed.

Itabashis on neli ülikooli.


Nakano (Tōkyō)

Nakano (jaapani 中野) on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. Asub kesklinnast lääne pool, piirneb Shinjuku, Suginami, Nerima, Shibuya ja Toshima ringkondadega.

Nakanos asuvad valdavalt elamurajoonid, see on kõige tihedamini asustatud Tōkyō ringkond – rahvastiku tihedus on seal 20 000 inimest ruutkilomeetri kohta.


Katrin Väli

Katrin Väli (kodanikunimega Katrin Hallas; sündinud 11. aprillil 1956 Tallinnas) on eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Moskvas Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi.

1994. aastast Eesti Ekspressi keeletoimetaja. Toimetanud ka raamatuid, eelkõige kirjastusele Medicina.

Kodanikunime all tegutseb ta tõlkija ja toimetajana. Näiteks on ta tõlkinud Jevgeni Kisseljovi ja Mihhail Kasjanovi raamatu "Putinita". Katrin Väli nime all on ta tõlkinud ilukirjandust, peamiselt luulet. Tema luuletusi on tõlgitud vene, ungari, ukraina, inglise ja soome keelde.


Mihhail Goltisson

Mihhail Aleksandrovitš Goltisson (sündinud Michel Goltisson, 16/28. oktoober 1870 Kroonlinn – 15/28. veebruar 1914 Peterburi) oli juudi päritolu vene helilooja ja laulja (tenor).

Ta õppis 1894–1901 Peterburi konservatooriumis (diplom 1/14. detsembril 1905) ja oli 1909–1914 ajakirja Muzõka i Penije toimetaja.

1901 salvestas ta esimesed kuus eestikeelset heliplaati (esimesena August Weizenbergi laulu Karl August Hermanni sõnadele "Paistab sügisel ka päikene", mis on ka säilinud) ja esimese soomekeelse heliplaadi.

1903 esines ta Eestis.


Infoühiskond

Infoühiskond (inglise keeles information society) ehk teabeühiskond on informatsiooni tähtsustav ja seda kõigis eluvaldkondades enim kasutav (hankiv, tootev, talletav, levitav) ühiskond.

Infoühiskond on koondmõiste rõhutamaks info ja infokäitluse mahtude ja tähtsuse suhtelist suurenemist tänapäeva ühiskonnas. See on kõikehõlmav ning haarab kogu ühiskondlikku tegelikkust. Infoühiskonna peamiseks tunnuseks on arvutite massiline kasutamine ja kõikjale ulatuvad ülemaailmsed, isiklikud suhtluskanalid (Internet ja sellel põhinevad struktuurid) ning elektroonilised teenused. Infoühiskonna inimesel on võimalik juurde pääseda tohutule hulgale andmepankadele ja teabeallikatele. Tema abivahendiks on võimsad personaal- ja serverarvutid.

Infoühiskonnas valitseb elukorraldus, kus enamus inimkonna loodud väärtusi on kätketud teabesse, mida hoitakse, teisendatakse ja edastatakse universaalsel digitaalsel kujul. Selleks loob võimalused üleüldine andmeedastusvõrk, millele juurdepääs on tagatud kõigile ühiskonna liikmetele. Geograafilised kaugused, nii riigisiseselt kui ka riikidevaheliselt, kaotavad oma senise tähenduse, kaotades *äärealasid ja ühtlustades eri piirkondade konkurentsivõimet. Väheneb piirkondlik ebavõrdsus ja pikas vaates ka arenguerisused.


BT-5

BT-5 on Nõukogude Liidus aastatel 1933–1935 toodetud kergetank.

BT-5 (БТ – быстроходный танк, 'kiirtank') oli tanki BT-2 edasiarendus, mille korpusele oli paigaldatud uus torn suurtükiga 45 mm Mod.32 L/46, millega paaris oli kuulipilduja DT. Tanki ehitati tehases nr 183 (Harkovi Kominterni nimeline veduritehas) aastatel 1933–1935 kokku 2108 masinat.


Kami (trummar)

Kami (sünninimi Ukyō Kamimura (神村右狂); 1. veebruar 1973 – 21. juuni 1999) oli Jaapani bändi Malice Mizeri trummar aastatel 1993–1999.

Ta oli pärit Ōsaka prefektuurist Ibarakist.

Ta suri une pealt subarahnoidaalse hemorraagia tagajärjel, olles ainult 26 aastat vana.


Stockholmi sündroom

Stockholmi sündroom on pantvangi(de)l vahel ilmnev psühholoogiline sündroom, milles pantvang ilmutab pantvangi võtjale lojaalsust ja poolehoidu, vaatamata viimase põhjustatud ilmsest ohust tema elule. Sageli asuvad Stockholmi sündroomiga pantvangid oma kinnihoidjat abistama või pärast vabastamist teda õigustama ja kaitsma.

Sündroomi kirjeldas esimesena rootsi psühhiaater Nils Bejerot, rääkides 1973. aasta suvel aset leidnud kuuepäevasest pantvangikriisist Stockholmis Kreditbankenis. Selle ohvrid tegutsesid oma vabastamisele vastu, keeldusid hiljem tunnistusi andmast, kogusid raha oma vangistajate advokaatidele tasumiseks jms.

Evolutsioonilise tõlgenduse järgi on abitul inimesel kasulik pöörduda toetuse saamiseks tugevaima olemasoleva inimese poole ja teha temaga koostööd.

Stockholmi sündroomiga sarnane sündroom ilmneb sageli ka seksuaalse ärakasutamise või vägivalla ohvritel, kes asuvad süüdistamise asemel kurjategijat õigustama.

Stockholmi sündroomi nimetatakse vahel ekslikult Helsingi sündroomiks.

Vastupidist olukorda, kus pantvangi(de) võtjad muutuvad vastuvõtlikuks oma ohvrite soovide ja nõudmiste suhtes, nimetatakse Lima sündroomiks.


Kaspar Koppel

Kaspar Koppel (hüüdnimed Bassu, Kassu, Bassius; sündinud 18. aprillil 1990) on ansambli Bedwetters basskitarrist.


Poikilotsütoos

Poikilotsütoos on erikujuliste erütrotsüütide ehk poikilotsüütide esinemine veres.

Poikilotsüüte võib normaalselt esineda kliiniliselt tervete kitsede ja noorte lehmade veres.


Inimahvlased

Hominoidea (ka inimahvlased, inimahvid, inimlaadsed, hominoidid, inimahvilised) on esikloomaliste ülemsugukond, millesse kuulub ka inimene.

Inimahvid jagunevad kahte sugukonda: Gibonlased (Hylobatidae) koosnevad 4-st perekonnast ja 13-st giboni liigist, kaasa arvatud laar (Hylobates lar) ja siamang. Need on tuntud kui "väikesed inimahvid". Inimlased (Hominidae) on orangutanid, gorillad, šimpansid ja inimesed, tuntud kui "suured inimahvid".

Kitsaninaline ahv (Catarrhini) magot ehk berberiahv (Macaca sylvanus) kuulub pärdiklaste sugukonda. Erinevus seisneb selles, et pärdikutel on saba aga inimahvidel see puudub. Inimahve ja pärdikuid saab paremini eristada küünarliigese abil, sest see on iseloomulik kõigile tänapäeva inimahvidele. Üheks tunnuseks on ka ussjätke olemasolu.

Inimahv on enamasti omnivoor, välja arvatud gorilla, kes on taimtoiduline loom. Šimpans armastab jahti pidada ja tõuke süüa, aga kõhu saab ta täis taimsest toidust.

Paljud inimahvi liigid on ohustatud või harva esinevad. Selle põhjuseks on troopiliste vihmametsade kadumine.


Almazán

Almazán on asula Hispaanias Castilla-Leóni piirkonnas Soria provintsis Almazáni vallas.

2010. aastal elas asulas 5870 inimest.


E-tervis

E-tervis on mõiste, millega tähistatakse üldisi info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevaid vahendeid haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks, raviks ja seireks ning tervise säilitamiseks ja elulaadi kujundamiseks. E-tervise mõiste ei ole rangelt defineeritud, see on ajas muutunud ja võib hõlmata praktiliselt kõike, mis on seotud arvutite ja meditsiiniga. 2005. aastal läbi viidud uuringus leiti mõistele 51 unikaalset määratlust. Mõned väidavad, et e-tervis on võrdne tervishoiuinformaatikaga, mille lai määratlus hõlmab erinevaid elektroonilisi/digitaalseid protsesse tervishoius, samas kui teised kasutavad e-tervist kitsamas tähenduses, et viidata tervishoiupraktikatele, milles kasutatakse internetti. See võib hõlmata ka mobiiltelefonide tervishoiurakendusi, mida koondab nimetus m-tervis.


Eesti E-tervise Sihtasutus

Eesti E-tervise Sihtasutus on loodud Sotsiaalministeeriumi ja tervishoiuteenust osutavate asutuste ja nende ühenduste poolt.

Eesti E-tervise SA strateegilised suunad määrab kindlaks SA nõukogu kuhu kuuluvad asutajate esindajad.


Bocholt

Bocholt on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Borkeni kreisis. Piirneb Hollandiga. Läbi linna voolab Bocholter Aa.


Sümfooniline metal

Sümfooniline metal on üks heavy metal'i alaliike. Sümfoonilise metal'i mõjutajateks on olnud power metal, gothic metal ja progressiivne metal. Muusikastiil hakkas arenema välja 1990. aastate keskel. 2000.–2010. aastateks on see saavutanud suure populaarsuse Euroopa põhjaosas ning on kanda kinnitamas ka mujal Euroopas.


Gablenz

Gablenz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.


Groß Düben

Groß Düben on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.


Keemik

Keemik on spetsialist keemia valdkonnas.

Keemikud uurivad ainete koostist ja nende keemilisi omadusi.

Keemikuks saab Eestis õppida Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.

Eestis koondab keemikuid Eesti Keemia Selts.


Füüsik

Füüsik on spetsialist füüsika valdkonnas.

Füüsiku peamisteks oskusteks on füüsikaliste suuruste mõõtmise ja nendega seotud loodusseaduste tundmine.

Füüsikuks saab Eestis õppida Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis, füüsikaõpetajaks ka Tallinna Ülikoolis.


DefRage

DefRage oli Eesti new age post-grunge muusikaline kollektiiv, mis loodi 2007. aastal Pärnus. 2014. aastal lõpetas ansambel tegutsemise DefRage nime all. Samas koosseisus loodi uus bänd ILLUMENIUM. Sotsiaalmeedias kasutatakse publikuga suhtlemiseks Facebooki lehte Litsmees.

Bänd loodi 2007. aasta jaanuaris kitarristi ja produtsendi Kari Kärneri poolt, kes kutsus bändi metal.ee kuulutuse kaudu teise kitarristi Mikk Künnapase. Kaks nädalat pärast ühiste plaanide paikapanemist liitus bändiga bassist Daniel Leppsoo. Esialgu tegutses bänd ilma laulja ega nimeta. Sel ajal harjutati kokkumängu erinevates laohoonetes. Aprillis 2007 lindistati esimest korda stuudios Tallinnas, kus mängiti sisse instrumentaalid nagu näiteks "Broken Anus" ja "Do Us, Parts". Mais 2007 kohtus Kari Kärner Sindist pärit laulja Argo Ollepiga, keda koheselt bändi kutsuti. DefRage ametlikuks sünnikuupäevaks võib pidada 30. mai 2007, kuna sellest ajast tegutsetakse täiskoosseisus.

2007. aasta augustis ja septembris lindistasid Kari Kärner ja Argo Ollep lugude demosid eelseisva albumi jaoks. Lisaks sellele käidi ühiselt harjutamas Pärnus Che noortekeskuses.

8. septembril 2007. aastal astuti üles esimest korda lives CHE Rock 2007 nimelisel üritusel, mille eripreemiana sai DefRage presidendi vastuvõtu osaliseks. 15. oktoobril astuti üles Sindi Rock 2007 nimelisel üritusel.

17. oktoobril sõitis bänd Tallinnasse post-grunge produtsent Kari Kärneri eestvedamisel esimest albumit koostama. Vokaali lindistamiseks pidid bändi lauljad hääleulatust arendama, mille tulemusel suutis Kari Kärner laulda kolmanda oktavi do-dieesi.

Loo "The Truth Seeker" lindistamisel, pärast 35 tundi tööd, avastati, et laulja mikrofon on teisel pool tuba ja kogu lugu tuli uuesti salvestada. Laulja hääl pidas siiski vastu. Pärast edukat stuudiokülastust Tallinnas astuti üles 1. detsembril Pärnu Kaubamajakas toimunud heategevusüritusel "Stop Aids", mis tutvustas post-grunge bändi DefRage suurematele ringkondadele. 26. detsembril esineti Che jõulurocki nimelisel üritusel, mida võib siiamaani pidada parima vastuvõtuga New Age'i bändi DefRage esinemiseks. Alates 2009. aastast on DefRage uues koosseisus. 2010. aasta alguse pidasid nad meeleolukalt parkimisplatsidel plaate müües vastu – eesmärgiks on neil minna Euroopa-USA tuurile.

Alates 2011. aastast on müügil album "Jackal".

Ansambel on meediatähelepanu pälvinud hotellides märatsemisega.


Niigata

Niigata (jaapani 新潟) on linn Jaapanis, Honshū saarel, Niigata prefektuuri keskus. Asub Jaapani mere kaldal Shinano jõe suudmes.

Linnas on nafta- ja maagaasi-, paberi-, toiduainete-, masinaehitus- ja laevaehitustööstuse ettevõtted.


Kalaan

Kalaan ehk merisaarmas (Enhydra lutris) on kärplaste sugukonda kalaani perekonna kuuluv imetaja.

Kalaan on ainus mere-eluviisiga kärplane. Ta ujub kiiresti (12–16 km/h), sukeldub sügavale ja hullab meeleldi vees.


Karl von Lilienfeld

Karl Reinhold Georg von Lilienfeld (4. detsember 1790 Uue-Põltsamaa mõis – 24. detsember 1875) oli baltisaksa provintsiaalpoliitik (Liivimaa maamarssal, Liivimaa maanõunik).

Karl Reinhold Georg von Lilienfeld sündis Uue-Põltsamaa mõisniku Preisi kammerhärra Karl Magnus von Liliendfeldi ja Hedwig Charlotte von Krüdeneri pojana.

Karl von Lilienfeld oli 1816. aastast Viljandi sillakohtu adjunkt, 1830-1844 Pärnu kreisideputaat.

Aastatel 1844-1847 oli Karl von Lilienfeld Liivimaa maamarssal, 1847-1848 Liivimaa maamarssal vikaar, 1847-1864 Liivimaa maanõunik. 1864. aastal siirdus pensionile ja sai Liivimaa maanõunike kolleegiumi auliikmeks.

Talle kuulus Uue-Põltsamaa mõis, tema naisele Elisabeth Wilhelmine von Lilienfeldile kuulus Keeni mõis.


Kumamoto

Kumamoto (jaapani 熊本) on linn Jaapanis Kyūshū saarel, Kumamoto prefektuuri keskus.

Linnas on keemia-, farmaatsia- ja paberitööstuse ettevõtted.

1633. aastast valitses Kumamotos Hosokawa klann, mille otseseks järglaseks on endine peaminister Morihiro Hosokawa.

Kumamotos on 1607. aastal ehitatud, 1877 purustatud ja 1960-ndatel rekonstrueeritud Kumamoto loss. Mitmed lossi ümbritsevad puithooned on säilinud algsel kujul.

1877. aastal toimunud Satsuma mässu ajast tekkis komme süüa basashi't (toores hobuseliha). Basashi on seal populaarne ka tänapäeval ja delikatessina süüakse seda ka mujal Jaapanis.


Aivar Kuusmaa

Aivar Kuusmaa (sündinud 12. juunil 1967) on endine eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur, poliitik ja treener, kes töötab 2020. aastast Audentese spordigümnaasiumi poiste korvpallitreenerina. Kuusmaa valiti 2020. aastal Eesti korvpalli kuulsuste halli.


Otto von Lilienfeld

Otto Gustav von Lilienfeld (vene keeles Отто Георгиевич Лилиенфельд; 10./22. september 1805 Tallinn – 15./27. märts 1896 Kuusiku mõis) oli Eestimaa poliitik.

Otto von Lilienfeld sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Georg von Lilienfeldi ja tema abikaasa Gustaviana (sündinud vabapreili von Dellingshausen; 1765–1820) pojana.

1842–1845 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik. , 1858–1863 Eestimaa Aadli Krediitkassa president

Talle kuulusid Kuusiku, Sikeldi, Alu, Rapla ja Angerja mõis.

Otto von Lilienfeld on maetud Rapla kalmistule.


Hohendubrau

Hohendubrau on vald Saksamaal Saksimaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani oli vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi koosseisus.


Kääpa Põhikool

Kääpa Põhikool on üldhariduskool Võru maakonnas Võru vallas Kääpal.

Kääpal algas korrapärane koolitöö 1835. aastal. Praegune koolihoone valmis 1939. Hoone renoveeriti 2002, mil tehti ka juurdeehitis.


Louis Althusser

Louis Pierre Althusser (16. oktoober 1918 – 22. oktoober 1990) oli marksistlik filosoof.

Ta sündis Alžeerias ja õppis Pariisis École Normale Supérieure'is, kus temast sai filosoofiaprofessor.

Althusser oli kuni surmani Prantsuse Kommunistliku Partei liige ja mõnikord ka selle suurim kriitik. Tema väited ja teesid olid mõeldud vastukaaluks marksismi teoreetiliste aluspõhimõtete vastastele rünnakutele. Althusserist rääkides viidatakse tavaliselt strukturaalsele marksismile, kuigi tema suhe teistesse Prantsuse strukturalismi koolkondadesse ei olnud lihtne ja ta oli kriitiline paljude strukturalismi aspektide suhtes.

Kui Nikita Hruštšov alustas 1956. aastal stalinismi hukkamõistmist, siis oli see paljudele marksistidele kui Marxi mõtte humanistlike juurte taastamine. Althusser oli sellise arengu vastu, ehkki ta väljendas ennast ettevaatlikult. Ta oli pigem seisukohal, mis viis ta hiljem juhusliku materialismini (pr matérialisme aléatoire).

Paljud tema õpilased osalesid 1968. aasta maikuu sündmustel. Algul jälgis Althusser toimuvat vaikides, kuid hiljem leidis, et õpilased olid lapsiku vasakpoolsuse ohvrid. Selle tulemusena hakkasid Althusserit ründama ka need, kes olid teda varem toetanud. Kriitika pani teda mõningaid oma varasemaid seisukohti üle vaatama.


Toni Sailer

Anton Engelbert "Toni" Sailer (17. november 1935 Kitzbühel – 24. august 2009 Innsbruck) oli Austria mäesuusataja.

Sailer oli esimene sportlane, kes võitis olümpiamängudel kolm mäesuusatamise ala (slaalomi, suurslaalomi ja kiirlaskumise). 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos tuli ta kolmekordseks olümpiavõitjaks ja oli samas viies sportlane taliolümpiamängudel, kes võitis ühtedelt mängudelt kolm kuldmedalit. Tema suurt üleolekut tõestab veel see, et samal aastal tuli ta Alpi kahevõistluses ka maailmameistriks. Sellise saavutuseni pole keegi ei enne ega pärast teda jõudnud. Sailer tuli kokku seitsmekordseks maailmameistriks.


Ústí nad Labem

Ústí nad Labem (; , varem ka Außig) on statutaarlinn Tšehhis, Ústí maakonna keskus. Asub Elbe (tšehhi keeles Labe) jõe kaldal Bílina jõe suudmes, ajaloolisel Böömimaal. Linnapea on Petr Nedvědický.


Frankenstein (film 1910)

"Frankenstein" on 1910. aasta USA tummfilm, esimene film Frankensteini monstrumist. Võtted kestsid kolm päeva.

Aastaid peeti seda filmi kadunuks, kuid 1970. aastate keskel leiti filmi koopia ühe filmikollektsionääri kogust.


Vulcănești

Vulcănești (gagauusi Valkaneş) on linn Moldovas Gagauusias.

Aleviks sai Vulcănești 1965. aastal, linnaõigused sai 1995. aastal.

Linnas elab 15 400 inimest (2006), kellest umbes 70% on gagauusid.


Giovanni Paolo Maggini

Giovanni Paolo Maggini (1580–1632) oli Itaalia viiulimeister, Gasparo di Bertolotti da Salò õpilane, kes elas ja tegutses Brescias.

Magginil endal ei olnud märkimisväärseid õpilasi, samuti ei olnud tal Brescias olulisi konkurente, seetõttu jäi Brescia Maggini surma järel viiuliehituse poolest tagaplaanile ning juhtpositsiooni võttis sellel alal sama maakonna, Lombardia linn Cremona. Viiuli ajaloo ja -ehituse sümboolse pealinnana püsib Cremona õhtumaises kultuuriteadvuses tänaseni.

Eesti tuntud viiuldaja ja meelelahutuskunstnik Vladimir Sapožnin mängis palju aastaid viiulil, mille võimalikuks meistriks peeti Magginit. Eraelus tagasihoidliku inimesena heitis Boba Sapožnin sellekohaste pärimiste peale nalja, et tegemist võib olla nii Maggini kui Matsuniga ... ("matsuni" pidi Boba kinnitusel gruusia keeles tähendama 'kohupiima', kuid teatud viisil hääldades võis asjatundmatule jääda mulje, et tegemist on mõne "tuntud itaalia meistriga").


Gasparo di Bertolotti da Salò

Gasparo di Bertolotti da Salò (sünninimi Gasparo di Bertolotti; 20. mai 1540–14. aprill 1609) oli Itaalia viiulimeister, kes asutas oma pillitöökoja Lombardias Brescia linnas. Kuulsaimatest meistritest oli Gasparo da Salò kaasaegseks Cremonas töötanud Andrea Amati.

Gasparo da Salò't ja Gasparo Duiffopruggar'it peetakse esimesteks meistriteks, kes valmistasid tänase viiuliga sarnaseid instrumente. Kuigi "uued" pillid ei olnud muusikute hulgas esialgu eriti nõutud, leidsid da Salò pillid ometigi tee ka välismaale. Nimelt on säilinud tulumaksu kohta koostatud dokument (!), mille kohaselt meister oma pille 1588. aastal Prantsusmaale müüs. Gasparo da Salò kuulsaim õpilane ja nn Brescia koolkonna suurim meister oli Giovanni Paolo Maggini.


Esikloomalised

Esikloomalised ehk primaadid (Primates) on imetajate klassi kuuluv selts. Esikloomalistega tegelevat teadusharu nimetatakse primatoloogiaks. Ka inimene kuulub esikloomade seltsi. Esikloomalisi on kokku umbes 500 liiki.


Digilugu

Digilugu ehk digitaalne terviselugu on kogu riiki hõlmav terviseinfosüsteem, mis ühendab olemasolevaid tervishoiuasutuste infosüsteeme ja on üks osa e-tervisest.


Mati Raidma

Mati Raidma (sündinud 7. aprillil 1965 Iisakus) on Eesti poliitik.

Ta on olnud Riigikogu mitme koosseisu liige ja Taavi Rõivase esimese valitsuse Eesti keskkonnaminister (17. novembrist 2014). 17. aprillist 2023 on Mati Raidma XV Riigikogu koosseisu liige.


Kogutud teosed I

"Kogutud teosed I" on album Urmas Alenderi aastate 1968–1980 loomingust. See anti välja 4. jaanuaril 2000.


Elastinen

Elastinen (kodanikunimega Kimmo Ilpo Juhani Laiho; sündinud 18. aprillil 1981 Helsingis) on Soome räppmuusik.

Ta on lõpetanud 2000. aastal Sibeliuse Akadeemia.

Tal on ilmunud kolm sooloalbumit.


NARIS

NARIS (Narkomaaniaravi Infosüsteem) on veebipõhine andmebaasiliides, mis võimaldab kasutajatel sisestada, muuta ning vaadata andmeid narkomaaniaravi andmebaasis.

Andmebaas alustas tegevust 1. jaanuaril 2008

NARIS sisaldab andmeid kitsalt narkomaania juhtumite jaoks, ehk siis diagnoosid RHK-10 järgi F11-F16.9, F18-F19.9.

NARIS-e eesmärgiks on narkomaaniaravile pöördunud isikute anonüümsete andmete töötlemine, mis on vajalik: Narkomaania esinemise analüüsimiseks; Sellealaste tervishoiuteenuste korraldamiseks; Narkomaania ennetusmeetmete kavandamiseks; Ennetusmeetmete tõhususe hindamiseks; Narkomaaniaravi alase statistika korraldamiseks.

Kas NARIS hakkab edaspidi olema digilooga ühenduses, pole 2007. aastal veel teada.

NARIS on valminud Sotsiaalministeeriumi ja Tervise Arengu Instituudi ühistööna.


Horka

Horka on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.


Snuuker

Snuuker (inglise keeles snooker) on piljardisarnane ja sellest välja arenenud mäng, mida mängivad kaks mängijat või võistkonda, püüdes mängukepi ehk kii abil valget kiipalli ehk löögipalli värviliste (siht)pallide pihta lüües saata neid laua nurkades ja pikema serva keskel paiknevatesse aukudesse, mille all on võrktaskud.

Pallide läbimõõt on 52,5 mm. Iga värvilise palli aukulöömine annab teatud arvu punkte. Üksiku mängu ehk freimi võidab mängija, kes mängu lõpuks (kui lauale pole jäänud ühtki palli) saab rohkem punkte. Matš koosneb mitmest mängust. Maailmameistrivõistluste finaalmatš näiteks koosneb 18–35 freimist. 18 freimi kestab see siis, kui üks mängija võidab kõik, aga 35 siis, kui seis jääb 18:17.


Klitten

Klitten (sorbi keeles Klětno) on asula Saksamaal Saksimaa Boxbergi vallas.

Varem oli ta osa Klitteni vallast.


Õpilane

Õpilane on isik, kes õpib õpetaja juhendamisel kas haridusasutuses või eraviisil. Eestikeelses haridusterminoloogias on õpilane kitsam mõiste kui õppur ehk õppija. Seejuures nimetatakse õpilaseks eelkõige üldhariduskoolis või kutsehariduskeskuses õppivat last või noorukit 18.–19. eluaastani. Õpilane ehk õppur on aga igaüks, kes midagi õpib, sh täiskasvanud.


2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised Rumeenias

Rumeenia valis oma esindajaid Euroopa Parlamenti 25. novembril.


Põhjaterritooriumi vapp

Põhjaterritooriumi vapp on Austraalia haldusüksuse Põhjaterritooriumi vapp.

Vapil on Põhjaterritooriumile omaste liikidena kujutatud puuvillapõõsas Gossypium sturtianum, punakänguru (Megaleia rufa) ja kiilsaba-kotkas (Aquila andax).


Narkomaania

Uimastisõltuvus (narkomaania) on sõltuvushäire, mis on uimastite tarvitamise tagajärjel ajus toimunud patofüsioloogiliste muutuste tõttu tekkinud.

Narkootiliste ainete all on siin mõistetud lisaks legaalsetele uimastitele (alkohol, nikotiin, olmekeemia hulka kuuluvad saadused) veel õigusaktides sätestatud korras koostatud nimekirjades loetletud ained ning ka nende ainete stereoisomeere, estreid, eetreid või soolasid.


Seesütlev kääne

Seesütlev kääne ehk inessiiv on sisekohakäänete hulka kuuluv kääne, mis väljendab millegi sees olemist.


Õpilane (Canavan)

"Õpilane" on Trudi Canavani Musta võluri triloogia teine raamat. Fantaasiaromaan ilmus esmakordselt 2002. aastal Austraalias. 2007. aasta detsembris ilmus raamat kirjastuses Pegasus (tõlkija Marge Paal) ka Eestis.

Noore agulitüdruku Sonea lugu jätkub. Sonea on nõustunud Võlurite Gildi Ülikoolis õppima, et saada võluriks, kuid see osutub palju raskemaks kui algul arvatud, sest agulipiiga ei sobi rikastest Kodadest pärit nooremate võlurihakatistega kokku ja viimased hakkavad tüdrukut nende juhi, eriti vastiku Regini, ässitusel lausa vihkama ja füüsiliselt kiusama. Varsti hakkavad levima kuulujutud Sonea ja tema eestkostja Lord Rotheni kohta. Lisaks kõigele sellele peab Sonea veel muretsema Gildi juhi, Ülemlord Akkarini pärast, kes kasutab salaja keelatud musta maagiat.

Sarjas eelneb "Võlurite Gild" (2001) ja järgneb "Ülemlord" (2003).


Trahter

Trahter (< vene k. трактир < poola k. traktjer < itaalia k. trattoria < ladina k. tracto 'kostitan') oli tsaariaegsel Eestimaal lihtsa teeäärse toitlustus- ja majutuskoha, hiljem ka odava lihtsa restorani nimetus. Ka tänapäeval nimetatakse mõnesid rustikaalses stiilis söögi- ja joogikohti trahteriteks.


Guovdageaidnu vald

Guovdageaidnu vald (norra Kautokeino, soome Koutokeino) on vald Norras Finnmargi maakonnas.

1751. aastani kuulus Guovdageaidnu Rootsile. 1852. aastal toimus vallas saamide mäss.

Guovdageaidnus tegutseb saamikeelne teater Beaivváš Sámi Teáhter.

Guovdageaidnu vallas asub kaks Struve geodeetilise kaare punkti; üks neist on Luvddiidcohkka mäel () ja teine Bealjášvárri mäel ().


Anja Pärson

Anja Sofia Tess Pärson (sündinud 25. aprillil 1981 Umeås) on Rootsi endine mäesuusataja, olümpiavõitja ja seitsmekordne maailmameister.

Pärson võitis 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys hõbemedali suurslaalomis ja pronksi slaalomis. 2004. ja 2005. aastal võitis ta maailma karika. Viimase karika võit tuli ainult kolme punktiga Janica Kostelići ees.

Pärson võttis esimest korda maailma karikasarja etapist osa 1998. aasta kevadel Crans-Montanas suurslaalomis, kus ta jäi 25. kohale. Tema esimene poodiumikoht tuli 3. detsembril 1998 USA-s Mammoth Mountainis, kui ta võitis slaalomi. 2005–2006 hooaja lõpuks oli Pärsonil 34 etapivõitu ja 70 poodiumikohta. Karjääri alguses hea tehnilise mäesuusatajana edu saavutanud Pärson võitis esimest korda ülisuurslaalomi 2005. aasta märtsis ja kiirlaskumise jaanuaris 2006.

Pärsoni tõi mäesuusatamise juurde tema isa Anders, kes on ka tema treeneriks. Pärson on 170 cm pikk ja kaalub 81 kg. Tema klubi on Tärnabys tegutsev Fjällvinden, sama klubi liikmed on ka Ingemar Stenmark ja Stig Strand. Anja Pärson elab Monacos.

2007. aasta heade sportlike tulemuste eest tunnistati Anja Pärson Rootsi aasta naissportlaseks. Parimaks treeneriks tunnistati tema isa Anders Pärson.


Puhtpuistu

Puhtpuistu on puistu, milles üks puuliik (enamuspuuliik) moodustab vähemalt 90% elusate puude mahust.

Näiteks puhta kasepuistu tähistus on 100 Ks (100% kaske). Puhtpuistu nimetus tuleneb enamuspuuliigist (nt kaasik).

Puhtpuistut on võimalik välja kujundada hooldusraietega. Looduskaitseala piiranguvööndis on see aga keelatud (kui ei ole konkreetsel juhul määratud teisiti).


Mirabilia

"Mirabilia" on kirjastuse Eesti Raamat raamatusari, milles on alates 1973. aastast ilmunud paljude autorite ulme- ja kriminaalromaane.


Val di Fiemme

Val di Fiemme () on org Trentino-Alto Adige maakonnas Põhja-Itaalias Dolomiitides.

Eriarvamused oru valdamise asjus põhjustasid tüli Austria ja Itaalia vahel 1900. aastatel, kuid maa-ala valdamine lahendati kahepoolsel kokkuleppel 1971. aastal.

Val di Fiemme on saanud tuntuks suusakeskusena, kus toimusid 1991., 2003. ja 2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused.


Theoderich (Eestimaa piiskop)

Theoderich (ka Theoderic, Theodorich, Dietrich, Dietrich von Thorreide, Diedrich von Estland) (umbes 1150 – 15. juunil 1219) oli misjonär Liivimaal, Mõõgavendade ordu rajaja, Dünamünde kloostri abt (1205–1211) ja Eestimaa piiskop (1211–1219).

Ta oli pikalt, vähemalt 32 aastat, Liivimaa ristisõja üks juhtivaid isikuid, paljude põhjapanevate ettevõtmiste korraldaja. Theoderich osales mitmetes lahingutes ja sõjakäikudel ning langes 1219. aastal Lindanise lahingus.


Deathstars

Deathstars on industrial metal'i ansambel, mis loodi Rootsis 2000. aasta jaanuaris.

Ansambli algses koosseisus olid laulja Andreas Berght (Whiplasher Bernadotte), kitarrist Erik Halvorsen (Beast X Electric), kitarrist ja süntesaatorimängija Emil Nödtveidt (Nightmare Industries) ning trummar Ole Öhman (Bone W Machine). Praeguse koosseisu liikmed on põhiliselt black metali ansamblist Swordmaster ja Ophthalamiast, kuid on ka endiseid Dissectioni liikmeid. Praegu on ansamblis Whiplasher Bernadotte, Nightmare Industries, Skinny Disco (basskitarrist, taustalaulja), Bone W Machine ja Cat Casino (kitarrist).

2006. aastal oli Deathstars Euroopa turneel koos Cradle of Filthiga ja 2007 KoRniga. 29. oktoobril hakkas Deathstars Metrosonic Recording Studios New Yorgis salvestama uut albumit, mis ilmus 2009. aastal.


Venno

Venno (ka Wenno, Vinno, Vinne, Wyno, Wynne; surnud 1209) oli Mõõgavendade ordu esimene ordumeister (aastatel 1204–1209).

Venno oli tõenäoliselt pärit Kassel-Naumburgi alalt Paderborni peapiiskopkonnast.

Ordumeister Venno valitsemisajal hakati ehitama Võnnu, Sigulda ja Aizkraukle ordulinnust.

Ordumeister Venno tapeti koos oma kapellaani Johanniga Riia ordulinnuses orduvend Wickberti poolt pärast 18-aastast valitsemiaega. Teineteist täiendades kirjeldavad seda rohkete üksikasjadega Läti Henriku kroonika ja Liivimaa vanem riimkroonika.

Mõrva motiiv jääb ebaselgeks. Üks võimalikest põhjustest on järgmine. Venno oli määranud Soestist (Vestfaalist) pärineva Wickberti haldama Võnnu ordulinnust, siis aga ta sellest ametist lahti lasknud ja asendanud Bertholdiga.

Mõlemad kroonikad süüdistavad ainuüksi endist Võnnu komtuuri Wickberti ja kujutavad teda kui vääritut isikut. Konflikt ei tarvitsenud siiski toimuda lihtsalt isiklikul pinnal, vaid võis olla poliitilist laadi. Henriku kroonika järgi lootnud Wickbert leida toetust piiskop Albertilt.

Ordu karistas mõrtsukat kõige karmimalt, ta hukati rattal.

Pärast Venno matmist tulid orduvennad kokku ja valisid uueks ordumeistriks Wolquini, kellest sai Mõõgavendade ordu teine ja ühtlasi viimane meister.


Uus Maa Kinnisvarabüroo

Uus Maa Kinnisvarabüroo on Eestis tegutsev kinnisvarabüroo, mille põhitegevus on elukondliku kinnisvara vahendus. Uus Maa sai alguse 1992. aastal loodud AS SPD kinnisvaravahenduse osakonnast Uus Maa. 1994. aasta kevadel registreeriti AS Uus Maa Kinnisvarabüroo eraldiseisva ettevõttena.

Uus Maa Kinnisvaragrupp on emaettevõte, mille põhitegevuseks on ülejäänud Uus Maa nime kandvate ettevõtete haldamine – Uus Maa Kinnisvarabüroo, mis tegeleb elamispindade vahendamisega ning Uus Maa Ärikinnisvara OÜ, mis tegeleb äripindade vahendamisega.


Jakob von Uexküll

Jakob Johann von Uexküll (8. september 1864 Keblaste mõis, Läänemaa – 25. juuli 1944 Capri, Itaalia) oli baltisaksa päritolu bioloog, filosoof ja krüptosemiootik, selgrootute võrdleva füsioloogia ja biosemiootika rajajaid. Ta oli teoreetilise bioloogia suurkuju ja Karl Ernst von Baeri lähenemisviisi arendaja.


Puhtu bioloogiajaam

Puhtu bioloogiajaam (ka Puhtu ornitoloogiajaam) on Lääne maakonnas Lääneranna vallas Virtsu lähedal Puhtu poolsaarel asuv looduse uurimise keskus, Eesti vanimaid bioloogiajaamu.


Kaljo Pork

Kaljo Pork (15. märts 1930 Ramma – 2. detsember 1981 Tartu) oli eesti botaanik ja rohumaateadlane, bioloogiakandidaat (1964). Ta oli Eesti eksperimentaalse fütotsönoloogia rajajaid.


Jüri Keskpaik

Jüri Keskpaik (sündinud 7. detsembril 1936 Narvas) on eesti ornitoloog, tegelenud lindude ökofüsioloogia, etoloogia ja rändeuuringutega.

Aastatel 1965–1993 töötas ta Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis, tehes oma töörühmaga välitöid ja laboratoorseid mõõtmisi peamiselt Puhtu bioloogiajaamas, kus tema algatusel püstitati selleks laborihoone.

Ta on uurinud peamiselt lindude termoregulatsiooni ökofüsioloogiat, lennufüsioloogiat, tardund, rännet jt. Ta kasutas Eestis esimesena lindude uurimisel biotelemeetrilist meetodit.


Rein Kuresoo

Rein Kuresoo (sündinud 21. augustil 1959 Tartus) on eesti bioloog, looduskaitsja, looduskunstnik ja -esseist.


Jaan Viidalepp

Jaan Viidalepp (sündinud 27. detsembril 1939 Tartus) on eesti zooloog (lepidopteroloog), bioloogiakandidaat (1971).

Alates 1968. aastast töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

Ta on uurinud suurliblikaid, eriti vaksiklasi, nii Eestis kui ka teistes Baltimaades ja NSV Liidus.


Ivar Puura

Ivar Puura (23. aprill 1961 Rakvere – 20. juuli 2012 Tartu) oli eesti geoloog (paleontoloog).

Ta lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia ja geoloogilise kaardistamise erialal. Filosoofiadoktor (PhD) 1996. aastal Uppsala Ülikoolist ajaloolise geoloogia ja paleontoloogia alal.

Ta on muu hulgas uurinud selgrootute paleontoloogiat ja kivististe mineraalset koostist.

1997. aastast oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi teoreetilise bioloogia sektsiooni esimees.

Aastast 1998 Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige, aastast 2009 Eesti TA Fülogeneetika ja Süstemaatika komisjoni liige.


Juhan Ross

Juhan Ross (14. august 1925 Aburi – 21. juuni 2002 Tartu) oli eesti atmosfäärifüüsik ja ökoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1993).


Zoosemiootika

Zoosemiootika on biosemiootika haru, mis uurib loomade omailma ja kommunikatsiooni, rakendades semiootilist lähenemist.

See teadusharu tegeleb loomade keskkonnasuhte ja kommunikatsiooni märgiliste aspektidega, inimkeele ja inimkultuuri bioloogiliste eeldustega ning loomade kujutamisega kultuuris. Zoosemiootika uurib ka inimese ja loomade vahelisi suhteid, sealhulgas hübriidseid nähtusi ja keskkondi (nt loomaaiad), kus on võimatu kultuurilist ja bioloogilist tahku lahutada.

Zoosemiootika lähtub Jakob von Uexkülli omailmateooriast ja Thomas Sebeoki kommunikatsioonikäsitlusest (neist viimane on zoosemiootika termini autor). Zoosemiootika jaoks on olulised zoobioloog Heini Hedigeri, ornitoloogi ja kommunikatsiooniuurija Peter Marleri ja bioloogiateoreetik Günter Tembrocki tööd. Tänapäeval kuuluvad tuntumate zoosemiootikute sekka Dario Martinelli Soomest, Dominique Lestel Prantsusmaalt ja Almo Farina Itaaliast. Eestis tegelevad zoosemiootikaga Timo Maran, Aleksei Turovski, Kalevi Kull jt.


Masashi Kishimoto

Masashi Kishimoto (jaapani keeles 岸本 斉史 Kishimoto Masashi; sündinud 8. novembril 1974) on Jaapani mangakunstnik, kelle tuntuimaks teoseks on joonissari "Naruto".


Laelatu

Laelatu on koht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu lähedal ida pool Risti–Virtsu maanteed.

Kohta läbis 1931–1968 Rapla–Virtsu raudtee.

Laelatut ümbritsevad lahed – Rame laht, Mõisa laht, Kasselaht ja Heinlaht. Seal paikneb erakordselt kõrge liigirikkusega puisniit (Laelatu puisniit). Ala kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu. Sealse ökosüsteemi uurimiseks on rajatud Laelatu bioloogiajaam.


Bomfunk MC's

Bomfunk MC's oli Soome hiphopiansambel, mis asutati 1997. aastal. Ansambel oli aktiivne kuni 2005. aastani.

Nad said kuulsaks 2000. aastal, kui nende singel "Freestyler" tõusis mitme riigi edetabelite tippu.


Poolklassikalised kvantteooriad

Poolklassikalised kvantteooriad olid kvantfüüsika algusjärgus tehtud katsed seletada hiljem kvantmehaanikaga seletatud nähtusi, kombineerides klassikalise füüsika vahendeid postulaatidega, mis on klassikalise füüsika raamides seletamatud või koguni on sellega vastuolus. Sääraseid teooriaid kasutatakse tänapäeval ainult kvantmehaanika näitlikustamise otstarbel.


Lõuna-Yorkshire

Lõuna-Yorkshire on tseremoniaal- ja linnakrahvkond Kesk-Inglismaal. See moodustati 1974. aastal ajaloolise Yorkshire'i krahvkonna lõunaosast.


Lääne-Yorkshire

Lääne-Yorkshire on tseremoniaal- ja linnkrahvkond Kesk-Inglismaal. See loodi 1974. aastal ajaloolise Yorkshire'i krahvkonna lääneosast.


Põhja-Yorkshire

Põhja-Yorkshire (North Yorkshire) on tseremoniaalkrahvkond Põhja-Inglismaal. See loodi 1974. aastal ajaloolise Yorkshire'i krahvkonna põhjaosast. Pindalalt on see Inglismaa suurim krahvkond.


Mihhail Glinka

Mihhail Ivanovitš Glinka (vene keeles Михаил Иванович Глинка; 1. juuni (vana kalendri järgi 20. mai) 1804 Novospasskoje küla, Smolenski kubermang – 15. veebruar (vana kalendri järgi 3. veebruar) 1857 Berliin) oli vene helilooja.

Ta sündis Novospasskoje külas Smolenski kubermangus oma isa mõisas. Alates 10. eluaastast hakkas õppima klaveri- ja viiulimängu.

1817. aastal tõid vanemad Mihhaili Peterburi. Seal astus ta Pedagoogikainstituudi aadlipansionaati. Peterburis võttis Glinka tunde suurte muusikute käest. Pansionaadi lõpetamise järel keskendus ta muusikale mitmel rindel: uuris Lääne-Euroopa klassikalist muusikat, osales koduses musitseerimises aadlisalongides, vahel juhatas oma onu orkestrit.

1830. aastal läks helilooja välismaale: algul Itaaliasse, pärast Austriasse ja Saksamaale. Itaalias uuris ta bel canto laulustiili ja kirjutas ise itaalia maneeris. Aastatel 1833–1834 elas Glinka Saksamaal ja töötas Siegfried Dehni juhatuse all kompositsiooni, polüfoonia ja orkestreeringu valdkondades.

1834. aastal naasis ta Venemaale uute teoste ja Vene rahvusliku ooperi loomise plaanidega. Pärast pikaajalisi ooperišüžeeotsinguid peatus Glinka Žukovski nõuandel pärimusel Ivan Sussaninist. Varsti pärast "Ivan Sussanini" esilavastust määrati Glinka tsaari õukonna laulukapelli dirigendiks. Seal töötas ta kaks aastat.

1844. aastal läks Glinka Prantsusmaale ja pärast Hispaaniasse. Selle sõidu loominguliseks tulemuseks olid hispaania uvertüürid – «Aragoni hota» (1845) ja «Öö Madriidis» (1848), mis olid kirjutatud hispaania stiilis.

Glinka "Patriootlik laul" oli 1991–2000 Venemaa hümn.

Mihhail Glinka suri 15. veebruaril 1857 Berliinis. Helilooja põrm viidi Peterburi.


Bernart de Ventadorn

Bernart de Ventadorn (sündinud umbes 1130–1140, surnud umbes 1190–1200) oli oksitaani trubaduur, teenis Akvitaania Eleanori õukonnas, pühendas oma laulud enamikus kõrgele armastuskunstile, säilinud 19 viisi.


Alexander Graham Bell

Alexander Graham Bell (3. märts 1847 Edinburgh – 2. august 1922 Beinn Bhreagh, Nova Scotia, Kanada) oli šoti päritolu ameerika teadlane, leiutaja ja õpetaja. Bell on tuntud eeskätt telefoni leiutajana, mille ta patenteeris 1876. aastal.

1885. aasta 15. aprillist pärit vahaga kaetud pappkettal leidub salvestis, kus Bell sõna võtab. Sellel on kõigest üks lause: "Hear my voice, Alexander Graham Bell." ("Kuulake mu häält, olen Alexander Graham Bell.")

Aastal 1888 oli Bell üks National Geographic Society asutajaid.

Kui Bell suri, kuulutati USAs välja leinaminut, kus ühe minuti jooksul suleti kõik telefoniteenused, austamaks meest, kelle elutöö tulemusena said inimesed kasutada telefoni.

Belli järgi on nimetatud mõõtühik bell.


Modbus

Modbus on jadaside protokoll, mille töötas 1979. aastal välja Modicon (nüüd Schneider Electric), kasutamaks seda oma programmeeritavas loogikakontrolleris (PLC). Aja jooksul on sellest oma lihtsuse tõttu saanud sideprotokollide tunnustatud standard ja on nüüdseks tavapäraselt saadaval võimalus tööstuslike elektroonikaseadmete ühendamiseks.


Janica Kostelić

Janica Kostelić (sündinud 5. jaanuaril 1982 Zagrebis) on Horvaatia endine mäesuusataja. Ta on neljakordne olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister. Maailma üldkarika võitis ta kolm korda.

Esimest korda osales Kostelić maailma karikasarja etapil 23. jaanuaril 1998 Itaalias Cortina d'Ampezzos, kus tuli ülisuurslaalomis 34. kohale. Järgmisel päeval jäi ta sealsamas ülisuurslaalomis 38. kohale ja veel päev hiljem ei pääsenud suurslaalomi avalaskumises 30 parema hulka, mis andnuks õiguse startida teises sõidus.

Järgnesid 1998. aasta taliolümpiamängud Jaapanis Naganos. 11. veebruaril sõideti ülisuurslaalom, kus Kostelić tuli 26. kohale. 16. veebruaril saavutas ta kiirlaskumises 25. koha ja 17. veebruaril Alpi kahevõistluses koguni 8. koha, olles kiirlaskumises 13. ja slaalomis 9. 19. veebruaril katkestas Kostelić slaalomis esimese laskumise ja järgmisel päeval suurslaalomis 24. kohale.

Kohe pärast olümpiamänge tulid Prantsusmaal Chamonix's juunioride maailmameistrivõistlused. Kostelić tuli 26. veebruaril kiirlaskumises 6. kohale, 27. veebruaril pälvis ülisuurslaalomis pronksmedali kahe austerlase järel, 28. veebruaril oli slaalomis 12. (Saksamaa sai kaksikvõidu) ja 1. märtsil oli suurslaalomis 7. (võitis Anja Pärson Rootsist).

Järgmisel hooajal hakkas Kostelić maailma karikasarja kaasa sõitma ja tõusis kohe maailma tippu. 24. oktoobril oli ta Austrias Söldenis suurslaalomis 12., 19. novembril USA-s Park Citys suurslaalomis 4. ja ülejärgmisel päeval sealsamas slaalomis 3. Esimese maailma karikasarja etapi võitis ta 17. jaanuaril 1999 Austrias Sankt Antonis Alpi kahevõistluses (tõsi küll, üksnes 7 lõpetaja seas).

1999. aasta maailmameistrivõistlused mäesuusatamises toimusid Beaver Creekis ja Kostelić osales kõigil distantsidel. 3. veebruaril oli ta ülisuurslaalomis 22. (kolmikvõit Austriale), 7. veebruaril kiirlaskumises 29. (nelikvõit Austriale), 8. veebruaril Alpi kahevõistluses 7., 11. veebruaril katkestas suurslaalomi esimese laskumise ja 13. veebruaril oli slaalomis 23. (võitis Zali Steggall Austraaliast).

2001. aasta maailmameistrivõistlused mäesuusatamises toimusid Sankt Antonis, kus Kostelić oli võitnud oma elu esimese MK-etapi, ja need osutusid eelmistest edukamateks. Ta tegi kaasa kaks distantsi. 29. jaanuaril sai ta ülisuurslaalomis 13. koha, 7. veebruaril oli slaalomis 5. (avalaskumise järel koguni 3.) ja 9. veebruaril loobus suurslaalomist.

Kostelić võitis 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys 14. veebruaril Alpi kahevõistluse slaalomi parima ja kiirlaskumise 3. ajaga. 17. veebruaril oli ta ülisuurslaalomis teine, kaotades kõigest 0,05 sekundiga Daniela Ceccarellile Itaaliast. 20. veebruaril võitis ta slaalomi 0,07 sekundiga Laure Pequegnot' (Prantsusmaa) ees ja 22. veebruaril suurslaalomi 1,32 sekundiga Anja Pärsoni ees.

2003. aasta maailmameistrivõistlused mäesuusatamises toimusid Šveitsis Sankt Moritzis. Kostelić osales neljal alal. 3. veebruaril oli ta ülisuurslaalomis 19. 10. veebruaril võitis ta Alpi kahevõistluse, saades slaalomis parima ja kiirlaskumises 9. aja. 13. veebruaril oli ta suurslaalomis 13. ja 15. veebruaril võitis slaalomi 0,63 sekundiga Marlies Schildi (Austria) ees.

2005. aasta maailmameistrivõistlused mäesuusatamises toimusid Itaalias Santa Caterinas. 4. veebruaril võitis Kostelić Alpi kahevõistluse, saades nii slaalomis kui kiirlaskumises parima aja. 6. veebruaril võitis ta kiirlaskumise 1,26 sekundiga Itaalia sportlase Elena Fanchini ees. 8. veebruaril loobus ta suurslaalomist, kuigi oli sinna üles antud. 11. veebruaril võitis ta slaalomi 0,18 sekundiga Tanja Poutiaise (Soome) ees, olles esimeses laskumises tema järel 2. ja teises laskumises 3.

Samal aastal tuli ta Zagrebi lähedal Sljemes Horvaatia meistriks slaalomis ja suurslaalomis, mõlemal distantsil Ana Jelusići ees.

2006. aasta taliolümpiamängudel Itaalias Torinos anti Kostelić üles kõigil viiel distantsil, kuid esimesena peetud kiirlaskumisest ta loobus. 18. veebruaril kaitses ta olümpiavõitu Alpi kiirlaskumises, lõpetades selle slaalomiosa teisena. 20. veebruaril kaitses ta olümpiahõbedat ülisuurslaalomis, kaotades Michaela Dorfmeisterile (Austria) 0,27 sekundiga. 22. veebruaril oli ta slaalomis neljas (medalid võitsid Anja Pärson, Nicole Hosp ja Marlies Schild). Viimasest alast, suurslaalomist loobus Kostelić samuti.

Kostelić oli karjääri jooksul mitu korda vigastatud. Karjääri kaks viimast võistlust pidas ta 31. märtsil ja 1. aprillil 2006 kodumaal Platakis ning võitis mõlemad, tulles Horvaatia meistriks slaalomis. 2007. aasta märtsis teatas ta, et teeb tippspordiga lõpparve.

Esimest korda valiti Kostelić Horvaatia aasta naissportlaseks juba 1998. Neljal varasemal aastal oli selleks olnud Iva Majoli. Kokku valiti ta oma maa aasta parimaks naissportlaseks kuus korda järjest, kuni 2003. aastani, ning veel 2005 ja 2006. Kõigil ülejäänud 21. sajandi aastatel kuni 2011. aastani valiti selleks Blanka Vlašić. Kostelić on valitud Horvaatia aasta naissportlaseks 2012. aasta seisuga 8 korda, Vlašić 6 korda, Majoli ja laskja Jasna Šekarić 4 korda, teised vähem.

Janica vend Ivica Kostelić on samuti edukas mäesuusataja.


Laomäe Allikajärv

Allikajärv ehk Laomäe Allikajärv, Laomäe laksid, Loomäe laksid, Nakamaa järv on endine järv Lääne maakonnas Haapsalu linnas Allika külas.

Järve kaldajoone pikkus oli 1543 m ja pindala 9,7 hektarit. Järve suurim pikkus oli 520 ja suurim laius 240 m. Järvest umbes 300 m läände jäi Lõpelaht. Sellega ühendas teda Varni peakraav.

Laomäe Allikajärv oli mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Laomäe Allikajärve keskkonnaregistri kood oli VEE2051600. Praeguseks on ta keskkonnaregistrist kustutatud.


Peraküla Allikajärv

Allikajärv (ka Peraküla Allikajärv, Allikjärv, Tantsujärv) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami külas. Kaldajoone pikkus on 2013 m. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale. Järvest läände jääb Pumbuta järv, edelasse jääb Pikane järv, kirdesse jäävad Toatse ja Väike-Toatse järv.

Peraküla Allikajärv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Peraküla Allikajärve keskkonnaregistri kood on VEE2019300.

Allikajärve ääres asus 1915–1916. aastal rajatud Tsaari-Venemaa laevastiku salajane raadiojaam, mille juurde viis tänini säilinud munakivitee.


Lõhnaõli

Lõhnaõli ehk parfüüm on lõhnavate eeterlike õlide, muude aroomainete ja lisaainete (lahustid ja kinnitid) segu, mida kasutatakse inimkeha, esemete ja eluruumide lõhnastamiseks.

Lõhnaõlide valmistamise ja kasutamise ajalugu ulatub Vana-Egiptusse ja Mesopotaamiasse. Lõhnaaineid destilleeriti välja lõhnavatest taimedest, puuviljadest, vaigust jms. Tänapäeval kasutatakse ka sünteetilisi lõhnaaineid.

Tänapäeval jaotatakse parfüüme sõltuvalt kasutatud koostisainetest ja lõhna iseloomust olfaktoorsetesse tüüpidesse (lillene, puuviljane, metsane, orientaalne, värske jt). Vastavaid jaotusi on kasutusel erinevaid. Enamik klassikalisi parfüüme koosneb paljudest aroomidest, millest kõige kergemini lenduvad moodustavad nn lõhna tipu, keskmised iseloomuliku lõhna südame ja kõige püsivamad nn põhjanoodid, mis võivad kvaliteetsete parfüümide puhul näiteks tekstiilil püsida aastaid. Lõhnaõlide koostamine on peen kunst, milleks moemajadel ja kosmeetikafirmadel on palgatud eriti tundliku haistmisega meistrid – nn ninad.

Sõltuvalt lõhnaaine kontsentratsioonist turustatakse lõhnaõlisid ka lahjema parfüümvee, tualettvee ja kölni vee (odekolonn) kujul.


Johannes Piiper

Johannes Piiper (12. aprill 1882 Tallinn – 5. oktoober 1973 Tartu) oli eesti zooloog ja looduskirjanik.

Doktoritöö kaitses Londonis 1927 kalade selgroo võrdlevast anatoomiast.

Aastatel 1919–1959 oli ta Tartu ülikooli õppejõud, 1924. aastast professor.

Arendas oluliselt eestikeelset bioloogiaalast terminoloogiat ning kirjutas mitmeid õpikuid (nii alg-, kesk- kui ülikooli tasemeil).

Ta on läbi aegade üks parimaid Eesti looduskirjanikke. Avaldanud muu hulgas teosed "Pilte ja hääli kodumaa loodusest" I 1935, II 1948, III 1960, IV; "Rännakuid Eesti radadel" 1968.


Kuusnõmme bioloogiajaam

Kuusnõmme bioloogiajaam oli loodusteaduslik ja õppeotstarbeline väliuurimiskeskus Lääne-Saaremaal.


Abaluualune lihas

Abaluualune lihas (musculus subscapularis) on inimese lihas, üks ülajäsemete lihastest. Ta kuulub õlavöötme vahelmise rühma lihaste juurde.

Ta algab abaluualuselt augult ning kinnitub õlavarreluu väikesele köbrukesele ja selle harja ülemisele otsale.

Funktsioonina toimib õlaliigesele, teostab õlavarre retroversiooni, aduktsiooni (lähendamist) ja siserotatsiooni.


Mahavok 82-02

"Mahavok 82-02" on ansambli Mahavok album, kus esimesel plaadil on nende vanemaid lugusid. Teisel aga vanade lugude redaktsioone ja ka vähem tuntud lugusid.


The Who

The Who on 1964. aastal loodud Suurbritannia rokkansambel, üks kuulsamaid ja mõjukamaid muusikakollektiive rokkmuusika ajaloos. Ansambli kontserdid olid energilised ja algusaastail pälvisid muusikud tähelepanu laval pillide lõhkumisega.

The Who alustas karjääri lihtsate pop/R&B-stiilis singlitega, kuid pärast esimest albumit liikusid nad keerukamate heliteoste poole. Algkoosseisu kuulusid laulja Roger Daltrey, kitarrist ja põhiline laulukirjutaja Pete Townshend, basskitarrist John Entwistle ja trummar Keith Moon. 1978. aastal suri Keith Moon ennasthävitava elustiili tõttu. Bänd jätkas uue trummari Kenney Jonesiga, kuid 1983. aastal mindi päriselt laiali.

Ansambel on hiljem kokku tulnud üksikuteks esinemisteks, näiteks heategevusüritusel Live Aid ja ansambli 25. aastapäeval.

2002. aastal suri John Entwistle, kuid Daltrey ja Townshend jätkavad aeg-ajalt ansambli nime all esinemist.

31. mail 1976 Londonis The Valleyl toimunud The Who kontsert jõudis Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõige valjem kontsert – helitugevuseks mõõdeti seal 120 detsibelli.

1990. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.


Termoregulatsioon

Termoregulatsioon ehk soojusregulatsioon on organismi, organismide koosluse või isereguleeruva tehnilise süsteemi omadus toimida viisil, mis hoiab tema temperatuuri kindlais piirides ja sõltumatuna või vähesõltuvana ümbruse temperatuurist.

Temperatuuri homöostaas esineb täiskasvanud imetajatel ja lindudel, vähemal määral ka üksikuil roomajatel ja kaladel (nt. kuukala).

Inimese termoregulatiivne keskus on hüpotalamus, mis paikneb peaajus, seal kontrollitakse pidevalt vere temperatuuri. Samuti antakse hüpotalamusele naha termoretseptorite vahendusel informatsiooni väliskeskkonna temperatuuri muutustest.

Sotsiaalse termoregulatsiooni näiteiks on pesatemperatuuri hoidmine (regulaarse haudumise kaudu) püsisoojastel lindudel, samuti temperatuuri reguleerimine sipelgapesas.

Teataval määral on termoregulatiivsed ka ökosüsteemid ja Maa biosfäär tervikuna.

Tehnilised termoregulatsiooni süsteemid põhinevad soojusandurite kaudu lahendatud tagasisidel. Sel põhimõttel hoitakse kindlat temperatuuri näiteks külmkapis, samuti konditsioneeritud ruumides.


Dissimilatsioon

Dissimilatsioon (lad. dissimilātio 'mittesarnaseks tegemine') on sõnas kahe lähestikku asetseva samasuguse või sarnase hääliku erisuguseks muutumine (näiteks koridor ~ kalidor).


Ambrogio Lorenzetti

Ambrogio Lorenzetti (ka Ambruogio Laurati; u. 1290 – 9. juuni 1348) oli Itaalia maalikunstnik, Siena koolkonna esindaja.


Ingrid Isotamm

Ingrid Isotamm (sündinud 3. mail 1979) on eesti näitleja.

Isotamm lõpetas 1997. aastal Palamuse Keskkooli ja 2001 Viljandi Kultuurikolledži näitleja erialal (III lend, juhendaja Andres Noormets).

Aastatel 2002–2011 oli Isotamm Eesti Nukuteatri näitleja. 2003. aastal osales ta Moldova tantsuprojektis Gender.

Isotamm on mänginud teleseriaalides "Kerge elu", "Keskea rõõmud", "Kättemaksukontor", "Kodu keset linna", "Buratino tegutseb jälle" ja "Saladused".


Ninian Smart

Roderick Ninian Smart (6. mai 1927 Cambridge – 29. jaanuar 2001 Lancaster) oli šoti usuteadlane, religiooniajaloolane ja filosoof, keda on peetud ka sekulaarse usuteaduse rajajaks.


Kilpnääre

Kilpnääre (ladina glandula thyreoidea) on paljude selgroogsete sisenõrenääre.

Kilpnäärme areng, anatoomia, asend, närvid, sooned (arterid, veenid, lümfisooned), morfoloogia, funktsioonid, nõre koostis, kilpnäärmehormoonid, ensüümid ning histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi ja arenguastmeti.


Ajuripats

Ajuripats ehk hüpofüüs (inglise keeles hypophysis, pituitary gland, ladina keeles hypophysis; glandula pituitaria) on selgroogsete organismide peaajus, suuraju all kiilluu türgi sadula ajuripatsiaugus paiknev munaja kujuga kehake, ka sisenõrenääre.

Ajuripatsi anatoomiline terminoloogia pole seni veel lõpuni kooskõlastatud.

Ajuripatsi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.


Erituselundkond

Erituselundkonna moodustavad neerud, kusejuhad, kusepõis ja ureetra ehk kusiti. Lisaks erituselundkonnale täidavad eritusfunktsiooni soolestik, nahk ja kopsud. Eritamise teel väljutatakse enamik kahjulikke jääkaineid organismist uriinina ja osa higiga ja kopsudest välja hingatava õhuga.


Hard Rock Laager

Hard Rock Laager (HRL) on Vana-Vigalas alates 2002. aastast toimuv rokk- ja metal-muusika festival, mis pakub esinemisvõimalust Eesti ansamblitele ja toob Eesti publiku ette maailmakuulsaid esinejaid.


Erutussünaps

Erutussünaps on sünaps, mille kaudu saabuvad närvirakku erutust esile kutsuvad signaalid.

Neuronis toimub ühel ajal nende impulsside summeerumine ehk sünaptiline summatsioon. Summeerunud impulsid loovad suurema postsünaptilise potentsiaali, mis vallandab närviimpulsi.


Pidurdussünaps

Pidurdussünaps on sünaps, mille kaudu saabub närvirakku pidurdavaid signaale.

Pidurdussünapsite signaalide mõjul tekib postsünaptiline pidurdus. Närviimpulssi sel puhul ei teki.


Kesknärvisüsteem

Kesknärvisüsteem ehk tsentraalne närvisüsteem (lühend KNS, ladina keeles pars centralis, systema nervosum centrale) on kolju ja lülisamba moodustatud luulise katte sees asuv närvisüsteemi osa selgroogsetel organismidel, mis koosneb selja- ja peaajust ning neid ümbritsevatest ajukestadest.

Kesknärvisüsteem ja selle osad võtavad vastu ja töötlevad informatsiooni kõigilt organismi osadelt ja koordineerivad nende tegevust.

Kahekülgsete organismide hulka liigitatud okasnahksete KNS-i osas puudub kindel kokkulepe, kuna osade uurijate arvates ei saa neil peaaju eristada.

Kesknärvisüsteemi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Koos piirdenärvisüsteemiga on kesknärvisüsteemil fundamentaalne roll organismi käitumise kontrollimisel.

Selgroogsetel asub peaaju koljuõõnes ning seljaaju selgrookanalis, mõlemad on kaetud ajukestadega.

Tänapäeval arvatakse, et kesknärvisüsteem on immuunsüsteemist osaliselt isoleeritud vere-aju barjääri ja immunosupressiivse miljöö kaudu.

Immuunkaitset püüab tagada mikrogliia.


Rahvatribuun

Rahvatribuun oli Vana-Rooma riigiametnik, kes kaitses algul plebeide ja hiljem kõigi kodanike õigusi.

See oli esimene kõrge riiklik amet, kuhu võisid pääseda plebeid. Vana-Rooma ajaloo jooksul täitsid rahvatribuunid tähtsat järelevalvefunktsiooni senati ja magistraatide tegevuse üle. Nad said teha ettepanekuid seadusloomeks ja sekkuda õiguslikes küsimustes, et kaitsta plebeide huve. Neil oli õigus vetostada konsulite ja magistraatide otsuseid.


Usundi seitse dimensiooni

Selle kohaselt on võimalik iga usundit iseloomustada seitsme dimensiooni või mõõtme abil. Mida enam neid dimensioone mingi süsteemi juures esineb ja mida tugevamalt need ilmnevad, seda kindlamalt võib konkreetset süsteemi nimetada usundiks.

Smarti dimensioonid on piisavalt üldised, et nende alla mahutada ka tsiviilreligioon ja erinevad sekulaarsed ideoloogiad. Seega ei defineeri Smart oma teoorias usundi või religiooni olemust, vaid toob välja tunnused süsteemide äratundmiseks, mis võivad ühiskonnas tervikuna või konkreetsete ühiskonna liikmete jaoks religioonina toimida.

praktiline ehk rituaalne – usundi rituaalid ja praktikad nagu liturgia, palve, pühad, marsid, jms; kogemuslik ehk emotsionaalne – usulised kogemused nagu nägemused, ilmutused, usuline ekstaas, jms; narratiivne ehk müütiline – usundi aluseks olevad lood või narratiivid, nii kirjalikud kui ka suulised. Selle dimensiooni alla kuuluvad ametlikud ja mitteametlikud õpetused, ettekuulutused, jms; doktrinaalne ehk filosoofiline – usundi ametlik õpetus ehk doktriin (usutunnistus, parteiprogramm jms). See on tihedalt seotud narratiivse dimensiooniga ja reeglina toetab seda; eetiline ehk legaalne – usundi õpetusest tulenevad ametlikud ja mitteametlikud reeglid ja seadused nagu kümme käsku või kommunismiehitaja moraalikoodeks; sotsiaalne ehk institutsionaalne – organisatsioon või organisatsioonid, mille läbi usund ühiskonnas ja selle liikmete elus toimib, näiteks kirik, kogudus, kogukond, partei, vms; materiaalne – usundi praktiseerimiseks vajalikud ja/või selle tulemusel loodud materiaalsed objektid, näiteks kirikuhooned, pühakujud, ikoonid, ka looduslikud objektid nagu püha hiis või püha mägi.

1969. aastal avaldas ta selle nimekirja kuue dimensiooniga, materiaalse dimensiooni lisas ta 1989. aastal.


David Copperfield

David Copperfield (kodanikunimega David Seth Kotkin; sündinud 16. septembril 1956 Metuchenis New Jersey osariigis) on USA juudi päritolu mustkunstnik.

Esinejanime David Copperfield on ta nooruses võtnud Charles Dickensi samanimelisest raamatust.


Sõnajärg

Sõnajärg on sõnade ja fraaside järjekord lauses, üks lause moodustajate süntaktiliste funktsioonide väljendamise vahendeid.

Kõnelemine on lineaarne protsess. See tähendab, et sõnad tulevad üksteise järel suust ja jõuavad täpselt samas järjekorras kuulaja meeltesse. Et kuulamisel ei ole kogu informatsioon korraga kättesaadav, siis on selle järjestus lauses üsna oluline.

Keeled erinevad selle poolest, kui kindel nende sõnajärg on. Mõnes keeles on moodustajate järjekord lauses suhteliselt range, teistes on aga võimalik moodustajaid lauses vabalt ümber tõsta.


Criss Angel

Criss Angel (kodanikunimega Christopher Nicholas Sarantakos; sündinud 19. detsembril 1967 Long Island'il, New Yorgis) on USA mustkunstnik, illusionist, muusik, trikimees, näitleja ja trummar. Ta on kreeka päritolu.

Tal on oma mustkunstisaade "Criss Angel Mindfreak".


Vili (jumal)

Vili oli germaani mütoloogias Odini ja Vé vend, kes aitas aegade alguses tappa oma vendadel esimese elusolendi härmahiid Ymiri ja tema surnukehast maailma luua. Hiljem puust esimest meest ja naist luues oli Vili panuseks terav mõistus ja tundlik süda, Odin andis eluvaimu ning Vé nägemise ja kuulmise.


Vé

Vé (ka Véi) oli germaani mütoloogias Odini ja Vili vend, kes aitas aegade alguses oma vendadel tappa esimese elusolendi härmahiid Ymiri ja tema surnukehast maailma luua. Hiljem saare- ja jalakapuust esimesi inimesi luues oli Vé panuseks nägemine ja kuulmine. Odin andis eluvaimu ning Vili terava mõistuse ja tundliku südame.


Taruvaik

Taruvaik (proopolis ehk tarupigi) on mesilaste valmistatav roheka, pruunika või punaka värvusega ja omapärase lõhnaga vaigutaoline kleepuv aine.


Frigg

Frigg oli germaani mütoloogias jumalate pealiku Odini naine ja Baldri ema. Frigg oli viljakusejumalanna. Tema järgi on inglise keeles nimetatud reede (ingl Friday).

Tuntud on müüt sellest, kuidas Frigg võttis igalt asjalt ja olevuselt tõotuse, et need ei tee tema pojale Baldrile midagi halba, jättis välja aga puuvõõriku, mis tundus olevat kahjutu ja süütu taim. Just puuvõõrik sai aga Baldrile saatuslikuks tema pimeda venna Hödri käe läbi.


Vanessa Hudgens

Vanessa Anne Hudgens (sündinud 14. detsembril 1988) on USA filminäitleja ja laulja.

Hudgensi lauljakarjääri alguseks võib pidada 2006. aastat, kui ilmus tema plaat "V", mis tõusis USA Billboard 200 edetabelis 24. kohale. Teine album "Identified" ilmus USA-s 1. juulil 2008 ja Euroopas järgmise aasta veebruaris. Albumi "Identified" kõrgeim koht Billboard 200 edetabelis oli 23.


Mimir

Mimir oli germaani mütoloogias arukas jumal, kelle aasid saatsid teise jumalate haru vaanidega vaherahu sõlmima, kui need kaks jumalate suguharu olid võitlemisest väsinud. Vaanid aga raiusid Mimiril pea maha ja saatsid tagasi aasidele. Odin kastis pead ravimtaimedega, et see kunagi mädanema ei läheks, ja lausus selle kohal loitsu, et taastada Mimiri kõnevõime. Hiljem pandi Mimiri pea valvama Yggdrasili juure all asuvat võlukaevu (Mimiri kaev) ja Odin loovutas ühe oma silma, et tarkusekaevust juua ning omandada "mitmed tõed, mida keegi veel ei teadnud".


Üheksa maailma

Asgard – aaside maailm, kus asus ka Odini Valhalla. Sinna pääses üle vikerkaaresilla Bifrösti, mida valvas sarvepuhuja ja Ragnaröki saabumise kuulutaja Heimdallr; Vanaheimr – vaanide maailm; Midgard – inimeste maailm; Muspell – tulemaailm; Niflheimr – jäine allmaailm, mida valitses Loki tütar Hel. Jää- ja hallahiidude kodu; Alfheimr – haldjate maailm; Svarttalfheimr – tumedate haldjate ehk Svartafarite kodu; Nidavellir – päkapikkude maailm; Jötunheimr – hiidude/jöötunite maailm.


Meemesilane

Meemesilane ehk kodumesilane (Apis mellifera), keda enamasti nimetatakse lihtsalt mesilaseks, on putukaliik mesilaslaste sugukond mesilase perekonnast.

Meemesilase algne levila oli Euroopa, Aafrika ja Ees-Aasia. Et ta annab mett, siis inimene kasutab teda (vt mesindus) ning ta on levinud üle maailma: teda on levitanud eurooplased juba teisi maailmajagusid koloniseerides. Põllumajandusele on oluline, et meemesilane tolmeldab õisi, mistõttu ta on üks tähtsamaid koduloomi.

Meemesilasel on umbes 25 alamliiki, mida nimetatakse mesilasrassideks. Need kujunesid praegusel kujul alles pärast viimast jääaega jääst vabanenud alade taasasustamise käigus.

Nagu mõned teisedki mesilaseliigid, on meemesilane ühiseluline (peredena elav) lendav putukas. Aasias elab veel kaheksa mesilase perekonna liiki. Kõige tuntum neist on Apis cerana, keda peetakse tähtsaima mesilasekahjuri varroalesta algseks peremeheks.


Nidhöggr

Nidhöggr oli germaani mütoloogias lohe, kes elas maailmapuu Yggdrasilli kolmest juurest ühe all. Nidhöggr elas Niflheimri jäises udus ja pimeduses, kus ta rebis puruks ja sõi laipu. Kui lohe laipade söömisest tüdines, näris ta vahelduseks Yggdrasilli juurt. Nii Yggdrasill kui Nidhöggr pidi üle elama maailmalõpu Ragnaröki.


Nornid

Nornid (vanapõhja keeles nornir) olid skandinaavia mütoloogias saatusejumalannad.

Esimene norn oli Urdr, kelle kaevu juures maailmapuu Yggdrasili ühe juure all kolmest pidasid jumalad oma igapäevaseid koosolekuid. Teised kaks norni olid Verdandi ("Olevik") ja Skuld ("Tulevik", ka "Kohustus"). Nornid otsustasid jumalate, hiidude, kääbuste ja inimeste saatuse üle.

On võimalik, et norne peeti algselt ketrajateks, siiski ei kohta germaani mütoloogias kontseptsiooni sellest, kuidas nornid iga sureliku elu lõngana ketravad ja selle pikkuse otsustavad.


Fenrir

Fenrir (ka Fenrisúlfr) oli germaani mütoloogias hiiglaslik hunt, jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda poeg ning Heli ja Jörmungandri vend. Jumalad röövisid ja hoidsid teda härjapõlvlaste valmistatud võluköidikuis, kust ta maailma lõpu Ragnaröki ajal lahti rabeleb ja seejärel Odini alla neelab.

Jumal Tyr kaotas müüdi järgi Fenriri lõugade vahele oma parema käe. Fenriri köitmiseks otsiti kolm korda sobivaid köisi; kaks esimest purunesid ning kui tuli kolmas kord, keeldus Fenrir uskumast, et jumalad ta pärast köitmist vabastavad. Tyr kui õigluse jumal pidi oma parema käe Fenriri lõugade vahele pistma tagatiseks, et jumalad oma sõna ei murra. Nad aga ei vabastanud Fenririt ning hunt hammustas Tyri käe otsast.


Angrboda

Angrboda (ka Angrboða) oli germaani mütoloogias härmahiiutar. Ta oli Loki armuke ja kolme kohutava koletise – hunt Fenriri, madu Jörmungandri ja tütar Heli ema.


Hel

Hel oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda pooleldi mädanev tütar. Ta valitses teispoolsust – trööstitut ja külma surnutemaailma Heli, kuhu Odin ta pagendanud oli. Helis oli Helil suurem võim kui Odinil. Heli jõudsid kõik need, kes olid surnud haigevoodis või vanadusse.


Jörmungandr

Jörmungandr (ka Jörmungand, Midgardrimadu ehk Maailmamadu) oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda maost poeg, kes oli tõmbunud rõngasse ümber kogu Keskmaa ehk Midgardri, inimeste maailma.

Jumalad röövisid Loki lapsed - hunt Fenriri (Fenrisúlfri), Heli ja Jörmungandri - ja Odin viskas Jörmungandri ookeani, mis ümbritseb Midgardrit. Madu kasvas nii suureks, et suutis tõmbuda rõngasse ümber kogu Maa ning võtta oma saba suhu. Kui ta oma sabast lahti laseb, tuleb maailma lõpp Ragnarök. Ragnaröki sündmuste ajal tuleb Jörmungandr maa peale ja langeb võitluses oma ürgvaenlase jumal Thoriga, kes upub omakorda tema mürgiloiku.


Huginn ja Muninn

Huginn ("Mõte") ja Muninn ("Mälu") olid Skandinaavia mütoloogias peajumal Odini kaarnad, kelle ta saatis igal hommikul välja, et teada, mis kõigis üheksas maailmas toimub. Seejärel pidid nad naasma Odini õlgadele puhkama ja talle nähtust jutustama.


Einherjerid

Einherjerid olid germaani mütoloogias valküüride poolt Valhallasse valitud sõjasangarid, kes pidi võitlema Odini ja aaside poolel maailmalõpulahingus Ragnarökis Vigridi väljal.


Valküürid

Valküürid ("langenute valijad") olid germaani mütoloogias Odini lahingukaaslased või kilbikandjad.

Valküürid ratsutasid lahinguväljade kohal ja viies lahingus langenud kangelasi Valhallasse. Parimad kangelastest, kes langesid, said Odini sõdalasteks maailmalõpu lahingus Ragnarökis. Valküürid lõbustasid ja teenisid neid sõdalasi, kes läksid Valhallasse. Valküürid olid algselt tõenäoliselt amatsoonide sarnased jumalannad, kes nautisid lahinguid ja sõjahaavu.


Tulema-tarind

käändsõna või käändsõnafraas alalütlevas käändes + tuleb + tegusõna da-infinitiiv.

da-infinitiivi ees võivad olla laiendid.

Meil tuleb töö lõpetada. Inimesel tuleb oma saatusega leppida.

Käändsõna või käändsõna väljendab agenti, da-infinitiivis tegusõna kohustuslikku või paratamatut tegevust vms.

Tulema-verbiga seotud modaaltarind on samas tähenduses kasutatud pidama-tarindi kõrval eesti keele olulisemaid agendikeskse vajalikkuse edasiandmise vahendeid, teatavates tekstitüüpides koguni sagedasim.


Germaani mütoloogia

Germaanlased uskusid paljudesse jumalatesse; nende usund oli polüteistlik. Teadmised germaani usundist ja mütoloogiast põhinevad peamiselt muinasskandinaavia luulel, kus kirjanduslik fantaasia on segunenud müütiliste pärimustega. Andmeid pärineb ka antiikautoreilt, ruunitekstidest ja nn Merseburgi loitsudest.

Polüteistlik maailmapilt püsis ristiusuga kõrvu elavana u I aastatuhande lõpuni (kõige kauem Skandinaavias ja Islandil); surnukultusele ja viljakusmaagiale toetuvad uskumused ja kombed on osalt säilinud tänini.

Erinevatel aegadel on germaani usundit ja mütoloogiat mõjutanud suuresti antiikmütoloogia ja kristlus; skaldiluules leidub rohkesti laene keltidelt.


Modaalsus

Modaalsus on filosoofias laad ja viis, kuidas miski on, näib või kuidas sellest mõeldakse.

Kitsamas klassikalises tähenduses on modaalsus aleetiline modaalsus: modaalsus on ontoloogias asjaolu olemise laad ja viis või loogikas propositsiooni tõesus. Lisaks lihtsale (faktilisele) tõesusele on olemas paratamatus (Notwendigkeit), võimalikkus (Möglichkeit), võimatus (Unmöglichkeit) ja kontingentsus (Kontingenz). Aleetilise modaalsuse mõiste esineb juba Aristotelese kommentaatoritel.

Immanuel Kanti järgi on modaalsuse kategooriad võimalikkus (Möglichkeit), tegelikkus (Wirklichkeit) ja paratamatus (Notwendigkeit), mis vastavad otsustuste modaalsusele (problemaatilisele (võimalikule), assertoorilisele (tegelikule) (assertorische (wirkliche)), apodiktilisele (paratamatule) (apodiktische (notwendige))).

Laiemas, aleetilisest tulenevas tähenduses mõistetakse modaalsuse all laadi ja viisi, kuidas propositsioon on tõene suhtes väljaütleja teadmiste, väljaütlemise aja või kohustusega. Nende hulka kuuluvad doksastilised (episteemilised) (doxastische (epistemische)), ajalised (temporale) või deontilised (deontische) modaalsused.

Nominatiivne modaalsus

Nominatiivne modaalsus ehk modaalsus kitsamas mõttes on situatsiooni hinnang: tegelikkusele vastavuse kohta Ta loeb. (irreaalne) lubatavuse kohta Ta võib lugeda. (lubatud) tõenäosuse kohta Ta vist loeb. Ta loeb tõepoolest. (tõsikindel) väärtuse kohta Hea, et ta loeb. (positiivne) Halb, et ta ei loe (negatiivne)

Modaalsushinnang toimib operaatorina, mille mõjualaks on kas lause tervikuna või lause fokuseeritud osa. Näiteks: Helena peab Joosepile unejuttu lugema. Unejuttu peab Helena Joosepile lugema.


Cumbria

Cumbria on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa põhjaosas.

Piirneb läänes Iiri merega ja põhjas Šotimaaga. Kirdes asub Northumberland, idas County Durham, kagus North Yorkshire ja lõunas Lancashire.

Krahvkonnas asub Lake Districti rahvuspark. Maastik on kohati mägine, 978-meetrine Scafell Pike on kogu Inglismaa kõrgeim tipp.


Tarnogski rajoon

Tarnogski rajoon on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on Tarnogski Gorodoki küla, kus on 5500 elanikku (2002). Rajoon jaguneb halduslikult 6 kohalikuks omavalitsuseks.

Suuremad jõed on Kokšenga ja Uftjuga.


Ansambel "Mahavok"

"Ansambel "Mahavok"" on ansambli Mahavok 1987. aastal Meloodia plaadivabriku välja antud kauamängiv heliplaat.

Plaadi kaane on kujundanud Silver Vahtre.


Daniel Bernoulli

Daniel Bernoulli (8. veebruar 1700 Groningen – 17. märts 1782 Basel) oli Hollandis sündinud Šveitsi matemaatik. Ta oli Bernoullide suguvõsa liige.

Aastatel 1725–1733 töötas ta Peterburi Teaduste Akadeemias. Pärast seda elas ja töötas Baselis. Bernoulli oli üks esimesi hüdrodünaamika ja gaaside kineetilise teooria sõnastajaist, samuti arendas ta tõenäosusteooriat ja statistikat. Ta sõnastas Bernoulli võrrandi.

Bernoulli üks tähtsamaid töid oli 1738. aastal publitseeritud "Hüdrodünaamika" ("Hydrodynamica").


Harilik sirpuim

Harilik sirpuim ehk skalaar (Pterophyllum scalare) on sirpuime perekonda kuuluv kalaliik; laialdaselt kasvatatav akvaariumikala.

Sirpuim kasvab kuni 13 cm pikkuseks.

Sirpuimedel esineb soolist dimorfismi. Näiteks emaste kudemisava on isaste omast suurem ja ümaram ning suunatud taha.


Antibes

Antibes [an'tib] on linn Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikul Provence-Alpes-Côte d'Azuris. Kuulub Alpes-Maritimesi departemangu. Linn on kuulus luksusliku jahisadama (Port Vauban) poolest ning olnud läbi ajaloo maailmakuulsate kunstnike meeliskoht. Teiste hulgas elas ja töötas selles linnas Pablo Picasso.


Küsilause

Küsilause väljendab küsimust. Küsilausete liigitamisel lähtutakse sellest, kas küsimusega antakse võimalikud vastused ette või mitte.


Üldküsilause

Üldküsimus eeldab jaatavat või eitavat vastust ja küsimuse mõjualaks on terve lause. Eesti keeles vormistatakse sarnaselt balti keeltega üldküsimusi partikli "kas" abil. Kas ma olen teid kuskil näinud? Kuna meid mõjutavad mitmed võõrkeeled, siis võib esineda ka ilma partiklita küsilauseid ning on tekkinud kas-küsimuse paralleelvariante. Kas sul on külm? On sul külm? Samas võib ilma partiklita küsilause väljendada ka neutraalset küsimust, mis muudab finiitverbi sõnajärge või rõhutatust. Nt: Töötama hakkad?, kuid selliste küsimuste moodustusvõimalused on piiratumad kui kas-küsimusel. Kõnekeeles esineb vahel partikkel või/vä?. Nt: Sul on kiire vä?


Sirpuim

Sirpuim (Pterophyllum) on kolmest liigist koosnev kalade perekond ahvenaliste seltsist.

Tuntuim liik on akvaariumikalana kasvatatav harilik sirpuim ehk skalaar (P. scalare).


Võtegra rajoon

Võtegra rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskus on Võtegra linn. Asub oblasti loodeosas, piirneb Leningradi oblasti, Karjala Vabariigi ja Arhangelski oblastiga. Loodepiiril asub Äänisjärv.

Rajoonis on 8 omavalitsusüksust, neist 1 linn ja 7 külaasundust (сельское поселение).


Oscar Verpoest

Oscar Verpoest (27. detsember 1922 Antwerpen – 16. detsember 2007 Brasschaat, Antwerpeni provints) oli Belgia kabetaja, rahvusvaheline meister.

Karjääri jooksul tuli ta 19 korral Belgia meistriks. Maailmameistrivõistlustel jäi ta laeks 4. koht 1948. aastal. 1977. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

Ka tema vend Hugo oli nimekas kabetaja.


Miinipilduja

Miinipilduja (inglise keeles mortar, saksa keeles Granatwerfer) on jalaväe raske tulirelv. Erinevalt suurtükkidest puudub miinipildujal raua tagasilöögimehhanism ja lafett, mida asendab rauda maapinnal toetav tugiplaat, mille kaudu tagasilöögi tulistamise impulss kandub üle pinnasele.

Miinipilduja võimaldab tulistada välja miine järsu tõusukaarega (ka peaaegu seniidis) ballistilisel trajektooril, maastiku kõrgendite või takistuste taga varjatult paiknevate sihtmärkide tabamiseks. Miinipilduja on tõhus kaudtulerelv ka lähedal asuvate sihtmärkide hävitamiseks.


Šveitsi liidupresident

Liidupresident (saksa keeles Bundespräsident, prantsuse keeles Président de la Confédération, itaalia keeles Presidente della Confederazione, romanši keeles President da la Confederaziun) on Šveitsi seitsmeliikmelise valitsuse ehk Liidunõukogu eesistuja.


Heinrich I (Saare-Lääne piiskop)

Heinrich I (surnud 10. märtsil 1260) oli Saare-Lääne piiskop 1234–1260.

Heinrich oli dominiiklane (Jutlustajate Vendade Ordu) liige. Rooma paavsti legaat Modena Wilhelm nimetas Heinrichi Saare-Lääne piiskopi ametisse 28. veebruaril 1234 ning ordineeris ta piiskopiks 10. septembril 1234, ordinatsiooni kaaspühitsejad olid Riia piiskop Nicolaus von Nauen ja Tartu piiskop Hermann von Buxhövden. Ajaloolane Karl Josef Holzer seostab Heinrichit samanimelise Semgallia piiskopi Heinrich von Lützelburgiga, kuid mõlemaid mainitakse 17. septembril 1254 koos. Peter Paul Pauly järgi pärines Heinrich alamsaksa krahvisoost, mille meesliin lõppes 1582. aastal.


Hermann I (Saare-Lääne piiskop)

Hermann I de Bekeshoevede (ka Buxhoeveden, 1230–1285) oli Saare-Lääne piiskop 1262–1285.

Hermann pärines Buxhoevedenide suguvõsast. Hiljem on Saare-Lääne piiskoppidest pärinenud sellest suguvõsast Reinhold von Buxhoeveden.

Piiskop Hermann pühitseti ametisse 20. augustil 1262 Lübeckis. Tema ajal hävitati, žemaitide poolt 2. veebruaril 1263 Vana-Pärnu.


Heinrich II (Saare-Lääne piiskop)

Heinrich II (surnud 1294) oli Saare-Lääne piiskop 1290–1294.

Teda on mainitud Kuramaa piiskopi kirjas 10. mail 1290 kui Lihula piiskoppi.

Heinrich II loovutas 1292 Liivi ordule Pärnu jõe ääres asunud ala (asus Pyronowe ja Corbe kandis). 30. aprillil 1293 saavutas ta kokkuleppe Liivi orduga.


Konrad I (Saare-Lääne piiskop)

Konrad I oli Saare-Lääne piiskop 1294 (või 1297)–1307.

1298 vallutasid ordu väed Saaremaa ja Haapsalu ning piirasid Lihulat, kus viibis piiskop. Konrad I saatis augustis 1299 Saksa ordule memorandumi, milles kirjeldas Saare-Lääne piiskopkonna olukorda. 1302 oli Saare-Lääne piiskopkonna ja Saksa ordu vahelises tülis vahendajaks Riia peapiiskop. 29. novembril 1304 sõlmis Konrad koos teiste Liivimaa maaisandatega liidulepingu Riia vastu.

Konrad I tõotas 23. märtsil 1306 koos Riia linnaga leppida kokku mõrvatud isiku asjus, mille osas saavutati 1. mail 1307 kokkulepe.


Hartung

Hartung (ka Garttungus, surnud 1321) oli Saare-Lääne piiskop 1310–1321.

Teda on 16. juunil 1302 mainitud Riia peapiiskopi otsuses Saare-Lääne piiskopi Konrad I ja ordu vahelises tülis kui Saaremaa kanoonikut. 1309 on teda mainitud kui Saaremaa toomhärrat, kes saatis Riiga Gregorius IX privileegi koopia.


Jakob (Saare-Lääne piiskop)

Jakob (surnud 1337) oli Saare-Lääne piiskop 1322–1337.

Jakob oli Tartu piiskopkonna skolastik. Ta nimetati paavst Johannes XXII poolt Avignonis piiskopiks 3. märtsil 1322 ja ordineeriti 14. märtsil 1322 Porto e Santa Rufina kardinalpiiskopi Bérenger de Frédoli poolt.

Jakob leppis 25. mail 1323 koos Läänemaa vasallidega kokku Haapsalu linnasarase piirid.

1326 puhkes tüli Riia peapiiskopiga.

Tartu piiskopi teatel leppis 1327 Liivi ordu maameister Reimar Hane piiskop Jakobiga kokku mõnede Läänemaa varade (bonum) osas.

Jakob ja kolm Saaremaa toomhärrat tunnistasid 26. detsembril 1333 Taani kuningliku nõukogu ja kaupmees Marquardi vahelist kokkulepet rukki kvantiteedi osas. Jakob sõlmis samal päeval kokkulepe Tallinna piiskopi Olav von Roskilde ja Eestimaa vasallide vahel.

Ta sätestas 5. septembril 1334 Vana-Pärnus otsuse rüütel Marquard Breydele Taani kuninga poolt läänistatud mõisate osas.

Jakob ja Lübecki piiskop Heinrich langetasid 15. juunil 1336 otsuse Lübecki rae ning Bertram ja Hermann Friso vahelises kohtuasjas.

Ta sai 30. aprillil 1332 paavst Johannes XXII-lt privileege. Paavst kohustas piiskoppi 6. veebruaril 1333 minema Rooma palverännakule.

Jakob suri 1337. aastal Lübeckis.

Piiskop Jakob on teadaolevalt esimene Saare-Lääne piiskop, kes maksis kuuriale enda ametissekinnitamise maksuna (servitium communis) 1300 floriini. Sama suurt maksu, mis oli 500 floriini võrra suurem Riia peapiiskopi ametissekinnitamise tasust ja ületas kaugelt teiste Liivimaa piiskoppide omi, tasusid ka järgnevad Saare-Lääne piiskopid vähemalt kuni 15. sajandini. Et servitium communis'e suurus oli tavaliselt 1/3 piiskopkonna aastasissetulekust, võis Saare-Lääne piiskopkonna sissetulek olla silmapaistvalt suur, ning Ivar Leimus on seetõttu küsinud, kas ei võiks Saare-Lääne piiskoppi pidada rikkaimaks meheks Liivimaal.


Hermann II (Saare-Lääne piiskop)

Hermann II Osenbrugge (ka Osenbrügge) oli Saare-Lääne piiskop 1338–1362. 1291 on Hermannus de Osenbruckenit mainitud Bologna ülikoolis. Kui tegemist on sama isikuga, oli ta esimene liivimaalane Bologna ülikoolis ja elas kõrge eani.

Hermann Osenbrugge oli Saare-Lääne piiskopkonna kanoonik. Ta määrati paavst Benedictus XII poolt 23. veebruaril 1338 Saare-Lääne piiskopiks. 30. aprillil 1338 vabastas paavst ta kohustusest käia Roomas palverännakul.

Piiskop Hermanni surmakuupäev pole teada, kuid 10. juunil 1362 oli ta elus. Tallinna rae poolt 1364. aastal piiskop Hermannile adresseeritud läkitus Johann Palleni rukkilasti aresti asjus võib olla eksitus ja selles kirjas on tegelikult mõeldud piiskop Konrad II.


Konrad II (Saare-Lääne piiskop)

Konrad II (surnud 1374) oli Saare-Lääne piiskop 1363–1374.

Konrad II kinnitati paavst Urbanus V poolt Saare-Lääne piiskopiks 24. juulil 1363. Ta oli varem Saare-Lääne piiskopkonna dekaan ja vikaar. Talle võib omistada Tallinna rae poolt 1364. aastal piiskop Hermannile adresseeritud läkituse Johann Palleni rukkilasti aresti asjus.

Konrad II andis 12. aprillil 1364 igale Saare-Lääne piiskopkonda külastavale kaupmehele vabastuse tollimaksust ja rannaõigusest.

Ta sõlmis 30. juulil 1368 liidu Rootsi kuninga Albrechtiga.

20. jaanuaril 1369 pani ta kirikuvande alla Gotfried Warendorpi, kes nimetas end Tartu dekaaniks. Selle otsuse langetas Konrad II Lihulas.


Heinrich III (Saare-Lääne piiskop)

Heinrich III (umbes 1300–1381) oli Saare-Lääne piiskop 1374–1381.

Tal oli õde Alheydis (Alheid).

Heinrich III oli 1370–1374 Schleswigi piiskop (Heinrich II). Ta määrati ametisse 30. jaanuaril 1370.


Caspar Schuwenflug

Caspar Schuwenflug (ka Kaspar Schuwenpflug, end nimetas Schuwempflug; surnud 10. augustil 1423) oli Saare-Lääne piiskop 1420–1423.

Schuwenflug oli pärit Warmiast Pasymist (Passenheim). Ta oli 1398–1416 notar. Augustis 1404 ja jaanuaris 1405 mainiti teda Padovas. 1405 sai temast arstiteaduste doktor. 1411–1416 oli ta Warmia kanoonik. Ta osales Konstanzi kirikukogul. 1418–1419 oli ta Warmia praost, seejärel Saksa ordu kõrgmeistri kaplan ja Fromborki (Frauenburg) toomhärra.

Schuwenflugi on mainitud 13. septembril 1414 Saksa ordu kõrgmeistri teates Liivi ordu maameistrile kui Saksa ordu saadikut oikumeenilisel kirikukogul. 1418 arutasid Schuwenflug ja Saksa ordu prokuraator paavsti juures Riia peapiiskopkonna omandi üle, milles Schuwenflug andis 13. mail 1418 Saksa ordu kõrgmeistrile aru. 19. mail saatis Schuwenflug kõrgmeistrile oma soovituse ja 26. juulil 1418 saatis Schuwenflug meistrile oma tänukirja. 4. mail 1418 esitles Schuwenflug end Gniewi (Mewe) komtuuri Johann von Zelbachi juures. 13. mail 1418 mainis Martinus V teda oma teates vaherahu sõlmimisest Saksa ordu ja Poola vahel.

Schuwenflug oli seotud Riia peapiiskopi Johannes VI Ambundi ametissemääramisega, mistõttu augustis 1418 soovitas Saksa ordu kõrgmeister Michael Küchmeister von Sternberg paavsti määrata Schuwenflugi mõnele vakantseks jäävale ametikohale Preisimaal või Liivimaal.

Saksa ordu kõrgmeister soovitas teda paavstil ametisse määrata. 8. jaanuaril 1420 määras Martinus V Schuwenflugi piiskopiks.


Christian Kuband

Christian Kuband (surnud 21. juulil 1432) oli Saare-Lääne piiskop 1423–1432.

Kuband oli Riia peapiiskopi Henning Scharpenbergi sugulane. Ta kuulus premonstratensiaanlaste ordusse.

Kuband oli Wrocławi (Breslau) Vincenti kloostri abt ja Rooma San Alessio kloostri abt commendatario.


Johannes I (Saare-Lääne piiskop)

Johannes I Schutte (surnud 12. septembril 1438) oli Saare-Lääne piiskopkonna piiskop 1432–1438.


Johannes II (Saare-Lääne piiskop)

Johannes II Creul (ka Johann Creul, Krowel, Krouwel, Crowel, end nimetas Johannes Crewl, umbes 1400 Gdańsk – surnud millalgi ajavahemikul 20. veebruarist 1456 7. märtsini 1457) oli Saare-Lääne piiskop 1439–1457.

Creul oli Gdański juristi ja hilisema raehärra Peter Creuli poeg. Tal olid vennad Albrecht, Peter ja Antonius. Creul oli Saksa ordu liige.

Creul immatrikuleeriti 12. mail 1420 Rostocki ülikoolis, kus ta sai 1422 baccalaureus artiumi kraadi. 1426 siirdus ta Bologna ülikooli. Ta sai 4. novembril 1429 paavsti kuuria notariks, hiljem apostellikuks notariks, 16. oktoobril 1429 Pommeri ülemdiakoniks, sai novembris 1429 prebende Fromborkist ja benefiitse Roskildest, 17. juunil 1430 Wrocławi kanoonikuks ja 1433 Gdański ülemdiakoniks. 1437–1444 oli Creul Saksa ordu orduprokuraator Roomas. Ta oli 1444–1449 Elblągi (Elbing) preester.


Jodokus Hoenstein

Jodokus Hoenstein (ka Jodocus Hogenstein; surnud 17. jaanuaril 1471) oli Saare-Lääne piiskop 1458–1471.

Hoenstein oli pärit Gdańskist (Danzig). Ta asus 1435 õppima Rostocki ülikoolis, sai 1438 baccalaureus artiumi kraadi, siirdus 1441 Leipzigi ülikooli, kus sai 1442 magistriks. 30. märtsil 1445 on teda mainitud Lepzigi Maarja kolleegiumis. 1448 sai ta Saksa ordu ülemprokuraatoriks. Teda mainiti 1458 kui Adige (Etsch) komtuuri Bolzanos.

Hoenstein oli Saksa ordu liige.


Peter Wetberg

Peter Wetberg (ka Petrus Wettberg, Wettberch, Wetberch) (suri enne 14. novembrit 1491) oli Saare-Lääne piiskop 1471–1491.


Johannes III (Saare-Lääne piiskop)

Johannes III Orgas (ka Johann Orges, Orghes, Orgias, Orgies, Ories) (umbes 1420 või 1430/1435 – 19. märts 1515) oli Saare-Lääne piiskop 1491–1515.


Johannes IV (Saare-Lääne piiskop)

Johannes IV Kievel (ka Johann Kyvel, surnud 22. aprillil 1527) oli Saare-Lääne piiskop 1515–1527.

Johannes Kievel pärines aadlisuguvõsast, mille liikmeid on Liivimaal mainitud juba 13. sajandil. Ta võis pärineda Tartu piiskopkonnast, kus Kersten Kievel ostis 1517. aastal endale Suur- ja Väike-Aakaru külad.

1506. aasta juulis ja 1508. aasta juulis on Johannes Kievelit mainitud magistri ning Tartu ja Saare-Lääne piiskopkonna toomhärrana, 1508. aasta juunis ainult Tartu toomhärrana. 1513. aasta sügisel viibis Kievel Roomas, kus ta saavutas selle, et paavst Leo X kinnitas ta Saare-Lääne piiskopi koadjuutoriks, mille põhjuseks toodi piiskop Johannes Orgase vanadusnõtrus. Võimalik, et just Roomas viibimise tõttu ning enda sidemete rõhutamiseks paavstiga lasi Kievel Kuressaare piiskopilinnusesse üles panna Leo X vapi.

Koadjuutorikohta oli endale juba 1509. aastast taotlenud ka Saare-Lääne toomdekaan Johann Wetberg, kes püüdis oma positsioone tugevdada ka edaspidi, kuid tagandati 1516. aastal, pärast järjekordset Roomas-käiku, dekaani kohalt.

1513. aasta novembris valiti Kievel väidetavalt Tartu piiskopiks, kuid ta ei astunud sellesse ametisse.

Pärast Johannes Orgase surma kinnitati Kievel 23. märtsil 1515 Saare-Lääne piiskopiks ja pühitseti Riia peapiiskopi poolt 24. juunil 1515 pidulikult ametisse. Viimasel üritusel, mis toimus Haapsalus osalesid ka teised Liivimaa võimukandjad või nende esindajad.

Kievel korraldas aastail 1519–1522 visitatsioone ning taotles maahärra võimu suurendamist, kuid selle taotluse nurjasid vasallid. 1524. aastal oli ta sunnitud andma vasallidele eesõiguskirja, milles piirati maahärra võimu. Kevel soovis ka Vana-Pärnusse rajada kõrgemat kooli, kuid seegi plaan ebaõnnestus.

On oletatud, et Kievel laskis 1517. aastal trükkida eestikeelse katoliikliku katekismuse ("Kieveli katekismus").

Johannes Kievel suri 22. aprillil 1527 kell 6 õhtul Haapsalus ja maeti 24. aprillil Haapsalu toomkiriku kooriossa.