Formigliana

Formigliana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Formigliana kõrgus merepinnast on keskmiselt 157 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Ghislarengo

Ghislarengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Ghislarengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 206 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Lenta

Lenta on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Lenta kõrgus merepinnast on keskmiselt 219 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Lignana

Lignana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Lignana kõrgus merepinnast on keskmiselt 139 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Mollia

Mollia on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Mollia kõrgus merepinnast on keskmiselt 880 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Albert Vahtramäe

Albert Vahtramäe (1938. aastani Albert Vahtram; 20. jaanuar 1885 – 23. veebruar 1965) oli eesti teatrikunstnik.

Ta õppis Peterburis Kunstide Edendamise Seltsi koolis.


Olcenengo

Olcenengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Olcenengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 149 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


FCF Tallinna Ülikool

FCF Tallinna Ülikool on Eesti jalgpalliklubi, mis on loodud koostöös Tallinna Ülikooli ja FC Floraga.


Pertengo

Pertengo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Pertengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 122 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Pezzana

Pezzana on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Pezzana kõrgus merepinnast on keskmiselt 117 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Auguste ja Louis Lumière

Auguste Marie Louis Nicolas Lumière (19. oktoober 1862 Besançon – 10. aprill 1954 Lyon) ja Louis Jean Lumière (5. oktoober 1864 Besançon – 6. juuni 1948 Bandol), ka vennad Lumiere'd, olid prantsuse filmipioneerid.

Nende nimi lumière tähendab prantsuse keeles valgust.

Nende auks on nimetatud asteroid 775 Lumière.


Don Keefer

Donald H. "Don" Keefer (18. august 1916 Highspire, Pennsylvania – 7. september 2014 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.


Roger Ebert

Roger Joseph Ebert (18. juuni 1942 – 4. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, filmikriitik ja telesaatejuht.


Ühiselu

Ühiselu oli Eesti trükikoda.

Trükikoja juured ulatuvad 1633. aastasse, kui Rootsi kuningas läkitas Eestisse trükkal Christoph Reusneri ja asutati Tallinna gümnaasiumi trükikoda.

1829. aastast kandis trükikoda nime "Lindforsi pärijad". 1922. aastal omandas trükikoja kirjastusühisus Ühiselu, mis natsionaliseeriti 1940. aastal.

Eesti NSV ajal oli trükikoja toodete hulgas olid ajakirjad Looming, Loomingu Raamatukogu, Noorus ja Sotsialistlik Põllumajandus, ajalehed Sovetskaja Estonija ja Noorte Hääl; trükiti raamatuid, brošüüre ja pakendeid. 1973. aastast kuulus trükikoda tootmiskoondisse Eesti Trükitööstus. 1979. aasta seisuga töötas trükikojas 192 töötajat.

Trükikoda Ühiselu erastati aastal 1997. 2005. aastal ühinesid Ühiselu ja Prisma Print ning hakkasid tegutsema Eesti ühe suurima kirjastajatest sõltumatu trükikojana nime all AS Reusner. Prisma Print oli AS Ühiselu enamusosanik juba 2002. aastast.


Jalgsema hoiuala

Jalgsema hoiuala on hoiuala Järva maakonnas Järva vallas. Hoiualal asuvad Jalgsema karstijärved. Karstijärved võeti kaitse alla 1991. aastal (Jalgsema karstijärvede kaitseala; pindala 37 ha).


Keema järvede kaitseala

Keema järvede kaitseala oli kaitseala Võru maakonnas Antslast 6 km idas.

Kaitseala moodustati 1962. aastal, et kaitsta Keema järvi ja neid ümbritsevat maastikku. 2017. aastal kaitseala kaotati.


Kisejärve maastikukaitseala

Kisejärve maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala pindala on 665 ha. Kaitseala loodi 1983. aastal, et kaitsta Kisejärve järvestikku, Kisejärve sood ning sealses piirkonnas pesitsevat kalakotkast.


Valerian Kuibõšev

Valerian Vladimirovitš Kuibõšev (vene keeles Валериан Владимирович Куйбышев; 6. juuni (vkj 25. mai) 1888 Omsk – 25. jaanuar 1935 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane. Ta oli NLKP Poliitbüroo liige 19. detsembrist 1927 kuni surmani. Ta juhtis sundkollektiviseerimist Nõukogude Liidus. Teda peetakse vastutavaks Ukraina näljahäda eest.


Vee tänav

Vee tänav on tänava nimi mitmetes Eesti asulates.

Vee tänav on Haapsalus Vee tänav on Hummuli alevikus Vee tänav on Kadrina alevikus Vee tänav on Lavassaare alevis Vee tänav on Lihulas Vee tänav on Misso alevikus Vee tänav on Märja alevikus Vee tänav on Narvas Vee tänav on Paides Vee tänav on Pärnus Vee tänav on Rakveres Vee tänav on Raplas Vee tänav on Risti alevikus Vee tänav on Sindis Vee tänav on Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis Vee tänav on Valgas Vee tänav on Virtsu alevikus Vee tänav on Võrus Vee tänav on Vändra alevis


Karula Pikkjärve maastikukaitseala

Karula Pikkjärve maastikukaitseala on maastikukaitseala Valga maakonnas Valga vallas. Kaitseala pindala on u 360 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1959 (teistel andmetel 1964), mil kaitse alla võeti Karula Pikkjärv ja seda ümbritsev mets (Pikkjärve kaitseala).


Baca maakond

Baca maakond (Baca County) on kõige lõunapoolsem maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°32' N, 102°56' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Springfield.

Maakonna pindala on 6623 km². Veepindala on 4 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3788. Aastal 2000 oli elanikke 4517.


Eva Dimas

Eva María Dimas Fontanals (sündinud 18. märtsil 1973 San Salvadoris) on El Salvadori endine naistõstja ja -kergejõustiklane.

Ta oli 2008. aasta suveolümpiamängudel El Salvadori lipukandja.

Varem oli Dimas ka kettaheitja, ta osales 1995. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, kus saavutas 31. koha.


Laagri nahkhiirte püsielupaik

Laagri nahkhiirte püsielupaik on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Saue vallas Laagri alevikus.

Ala paikneb 20. sajandi I poolel rajatud Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes, mida ka nõukogude ajal laiendati.

Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (Laagri kaitseala ehk Laagri nahkhiirte talvitumispaiga kaitseala). Kaitseala pindala on 56,5 ha.


Vääna-Posti nahkhiirte püsielupaik

Vääna-Posti nahkhiirte püsielupaik on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Saue vallas.

Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (Vääna-Posti kaitseala). Kaitseala pindala on u 58 ha.

Nahkhiirte püsielupaik asub Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes.

2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab Eestimaa Looduse Fond Vääna-Postil projekti "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis" raames tiigilendlaste talvitusolusid.


Vääna-Viti nahkhiirte püsielupaik

Vääna-Viti nahkhiirte püsielupaik on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Harku vallas.

Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (Vääna-Viti kaitseala). Kaitseala pindala on u 21 ha (teistel andmetel 33 ha) .

Nahkhiirte püsielupaik asub Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes.


Vääna maastikukaitseala

Vääna maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Harku vallas. Kaitseala pindala on 407 ha.

Kaitseala moodustati 1991. aastal, kui kaitse alla võeti Loode-Eestile iseloomulike põõsasmarana-loopealsed, Tõlinõmme järv ja Tõlinõmme raba. Kaitsealal asub ka Tõlinõmme kurisu.

Läänes ja lõunas ümbritseb kaitseala Vääna hoiuala.


Väike-Palkna maastikukaitseala

Väike-Palkna maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas Läti piiri ääres. Kaitseala pindala on 25 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1979, kui Väike-Palkna järv ja seda ümbritsev loodusmets võeti kaitse alla Paganamaa maastikukaitseala lahustükina.


IOS 6

iOS 6 on versioon iOS-i mobiilseadme operatsioonisüsteemist Apple Incilt. Viimane versioon iOS 6-st on 6.1.3. Enne seda oli väljas iOS 5.


Kose mõis (Jõelähtme)

Kose poolmõis (saksa keeles Kosch) oli poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisa süda Tallinna territooriumile, Kose tee ja Vabaõhukooli tee ristumiskoha juurde (Kose tee 55, 57; Vabaõhukooli tee 1 ja 3).


Game Boy

Game Boy on pihukonsool, mis anti välja videomängufirma Nintendo poolt 1989. aastal.

Originaalne Game Boy oli rohelise ekraaniga ning kasutas toiteks 4 AA-patareisid või seinatoidet. Originaalkonsoole Game Boy tehti kuus aastat, kuni tuli välja Game Boy Pocket, mis oli väiksem, kuid parema ja suurema ekraaniga ning mille toiteks oli 2 AA-patareid. Game Boy mängud anti välja ROM-kassettide vormis.

1998. aastal anti välja kaks uut versiooni: Game Boy Light ja Game Boy Color. Game Boy Light tuli välja Jaapanis. Sellel oli taustavalgustus. Game Boy Coloril oli värviline ekraan. Game Boy Color oli ainus Game Boy, millel oli infrapunaliides.

2001. aastal tuli välja Game Boy Advance, millel oli 32-bitise värviulatusega ekraan, kuid sellel polnud ikka veel taustavalgustust. Selle toiteks oli 2 2xAA-patareid. 2003. aastal tuli välja Game Boy Advance SP, millel oli laetav aku ja taustavalgustus. 2005. aastal tuli välja Game Boy Micro, mis oli väike ja taustavalgustusega ning toetas ainult Game Boy Advance'i kassette.


Kabjamägi

Aastal 1968 võeti mägi kaitse alla (Kabjamäe kaitseala; pindala 10 ha). Kaitse alla võeti mägi pigem kultuuriloolise tähtsuse pärast, vähem geoloogilise tähtsuse pärast.


Werner Arthur Wolfgang Plath

Werner Arthur Wolfgang Plath (8. oktoober 1902 Käina – 8. aprill 1996 Hamburg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna toomkooli. Ta õppis aastatel 1921–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena cum laude. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.

Ta oli aastal 1927 volontäärassistendina tegev Kaitseväe Keskhaigla haavaosakonnas Tallinnas. Aastatel 1928–1930 oli ta Tallinnas Diakonisside Asutise haigla assistendiks. Aastal 1930 siirdus ta Saksamaale ja oli Betheli kliiniku kirurgiaosakonna arst ning aastal 1931 Göttingeni ülikooli kõrvakliiniku assistent. Aastal 1932 tuli ta tagasi Eestisse ja töötas aastatel 1932–1938 Narva kalevivabriku arstina ja haigla juhatajana. Aastal 1939 siirdus uuesti Tallinna Diakonisside Asutise arsti kohale ja töötas samaaegselt kõrva-nina-kurguhaiguste eraarstina Tallinnas.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1940–1945 töötas ta erapraktikuna kõrva-nina-kurguarstina Hohensalzas (praegu Inowrocław, Inowrocławi maakond, Kujawy-Pomorze vojevoodkond, Poola). Aastatel 1945–1949 oli ta arstiks Pössneckis Saale-Orla kreisis Tüüringis, aastatel 1949–1972 Düsseldorfis, pärast seda jäi ta pensionile, elades Düsseldorfi lähedal Hildenis.

Dr. Werner Plath suri aastal 1996 Hamburgis.


Kalevipoja künnivagu

Kalevipoja künnivagu on sälkorg Tartu maakonnas Kastre vallas.

Sälkorg võeti aastal 1964 kaitse alla (Kalevipoja künnivao kaitseala; pindala 11 hektarit).

Sälkoru pikkus on 0,9 km ja sügavus kuni 22 meetrit. Sälkorg jätkub Poka-Luutsma ürgoruna.


Vahtrepa maastikukaitseala

Kaitseala eesmärk on hoida ordoviitsiumi lubjakivipaljandit (Vahtrepa pank), loo- ja rannakooslusi, sealset traditsioonilist pärandkultuurmaastikku.


Kanahaua sulglohk

Kanahaua sulglohk on sulglohk Tartu maakonnas Elva vallas.

Sulglohk võeti 1964. aastal kaitse alla (Kanahaua sulglohu kaitseala; pindala 5,5 ha).

Sulglohk on geoloogiliselt termokarstilise tekkega ja selle sügavus on 25 (vanematel andmetel 21 m). Läbimõõt ida-lääne suunal 300 m, põhja-lõuna suunal 250 m. Servast umbes 3 m allpool on 15–20 m laiused terrassid. Lohu põhjas, kus puudub äravool, on väike lage madalsoo. Järskudel 25–30-kraadise kallakuga nõlvadel kasvab mets. Lõunaveerel on asunud suusahüppetorn, mis on nüüdseks täielikult hävinud. Suusahüppetornini on omal ajal rajatud tee. Sulglohu terrassile suundub jalutusala.


Türisalu maastikukaitseala

Türisalu maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Harku ja Lääne-Harju vallas. Kaitseala pindala on 96,7 ha.

Kaitseala loodi 1991. aastal, kui kaitse alla võeti muu hulgas Türisalu pank, põõsasmarana looalad, mitmed liigid (nt eesti soojumikas).


Gerhard Rall

Gerhard Rall (21. juuli 1896 Paide – 27. veebruar 1990 Neustadt in Holstein) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sai kõigepealt koduõpetust kirikumõisas ja lõpetas aastal 1914 Tallinna toomkooli. Aastatel 1914–1918 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, seejärel siirdus Saksamaale ja lõpetas aastal 1920 Greifswaldi ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia. Ühtlasi promoveerus ta aastal 1920 Greifswaldi ülikooli juures, omandades dr. med. kraadi.

Aastatel 1920–1922 oli ta Greiffenhageni kliinikus volontäärassistent. Aastal 1924 täiendas ta end Viini ortopeediakliinikus ja oli aastast 1924 ortopeedia eriala eraarst Tallinnas, olles ühtlasi arst ka Greiffenhageni kliinikus. Aastal 1929 täiendas ta ennast ortopeedia alal Stockholmis, aastal 1933 Helsingis, aastal 1936 Königsbergis ja jätkas siis Tallinnas eraarstina luu- ja liigestehaiguste erialal. Ta oli Gesellschaft Praktischer Aerzte zu Reval liige ja Eesti Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Seltsi liige aastast 1935.

Aastal 1939 repatrieerus ta perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1939–1945 töötas ta arstina Posenis ning seejärel Neustadt in Holsteinis (Ostholsteini kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Seal ta ka suri.


Lauri Suurmaa

Lauri Suurmaa (sündinud 15. jaanuaril 1975) on eesti kultuuriajaloolane.

Alates 2003. aastast õpib ta Tallinna Ülikooli doktorantuuris.

2004. aastast on ta Akadeemilise Ajalooseltsi liige.

2007–2018 töötas ta Grenaderi kirjastuses ajalootoimetajana.


Aino Asszonyi

Aino Asszonyi (sünninimi Aino Pori; 1962–1970 Aino Meel; 11. juuni 1939 Tallinn – 10. veebruar 2005 Tallinn) oli eesti arhitekt ja laskesportlane.

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1964. aastal ERKI arhitektina.

Ta tuli Eesti meistriks väikepüssiharjutustes aastatel 1959–1965 kaks korda individuaalselt ja neli korda võistkonna koosseisus ning püstitas ühe individuaalse Eesti rekordi ja osales üheksa võistkondliku rekordi püstitamisel.

Aastatel 1968–1973 oli ta Põlva rajooni arhitekt. Ta projekteeris muu hulgas Põlva siselasketiiru ja aitas kaasa Elva laskebaasi ehitamisele. Aastatel 1978–1987 töötas ta Ehituskomitee osakonnajuhatajana ja 1987–1990 Arhitektide Liidu vastutava sekretärina.


Uhtju looduskaitseala

Uhtju looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Kaitseala pindala on 2429 ha.

Kaitseala praegused piirid ja staatus on aastast 2001.

Kaitsealal hoitakse muu hulgas Uhtju saari, piirkonda asustavaid hall- ja viigerhülgeid.


Robert Friedrich Wilhelm Rinne

Robert Friedrich Wilhelm Rinne (14. jaanuar 1872 Reigi – 23. aprill 1944 Bromberg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Tartu Kubermangugümnaasiumi ja astus aastal 1895 Kiievi ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1898 arsti astme väärilisena.

Aastal 1899 töötas ta Peterburis Coongelinni erahaiglas, aastal 1900 oli ta arstiks Dünamünde 25. diviisi haiglas ja oli aastatel 1901–1919 Peterburi Evangeelse Haigla ordinaatoriks, lisaks oli ta aastatel 1902–1906 Püha Olga haigla ordinaatoriks. Aastatel 1919–1921 oli ta Eesti Vabadussõjas 1. evakuatsioonihospitali arst. Aastatel 1922–1939 oli ta Kohtla-Järve Riigi Põlevkivitööstuse ambulatooriumis arstiks.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale. Aastatel 1939–1944 töötas ta arstina Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas).

Dr. Robert Rinne hukkus 23. aprillil 1944 Brombergis.


Verhuulitsa käpaliste püsielupaik

Verhuulitsa käpaliste püsielupaik on Võru maakonnas Setomaa vallas asuv käpaliste kaitseala (püsielupaik). Seal kaitstakse Värska oja lammil kasvavaid käpalisi. Kaitseala pindala on 19,55 ha.

Varem kaitsti sealseid taimi (pms käpalised) Verhuulitsa liigikaitseala kaudu. See kaitseala moodustati 1989.

Seal kasvab Russowi sõrmkäpp.


Tõstamaa liigikaitseala

Tõstamaa liigikaitseala on endine liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas, Ermistu ja Pärakülas. Kaitseala pindala on 24,5 (või 25 ha).

Kaitseala moodustati 1958, et kaitsta merikotkast ja tema elupaika. Samuti oli alal leitud seeneliik taiga‑peenpoorik.

2020. aastal arvati see ala riikliku kaitse alt välja.


Oja liigikaitseala

Oja liigikaitseala on liigikaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala moodustati 1992. aastal, et kaitsta väike-konnakotkast (I kategooria liik); seal pesitseb ka metsis (II kategooria liik). Kaitseala pindala on 80 ha.


Lümandu maastikukaitseala

Lümandu maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kohila vallas Lümandu külas ning Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas ja Saue vallas Kohatu külas. Kaitseala pindala on 106,3 ha.

Maastikukaitseala on moodustatud 1981. aastal kaitse alla võetud maastiku üksikelemendi (Lümandu allikad) ja 1988. aastal loodud Lümandu botaanilise kaitseala baasil. Kaitsealalt saab alguse Vasalemma jõgi.


Loomeprotsess

Loomeprotsess (inglise keeles creative process, saksa keeles kreativer Prozess), ka looming, on originaalse tulemuseni jõudmine.

Loomeprotsess rajaneb loovusel.

Loomeprotsessi tulemus on looming.

Loomeprotses kujutab endast tavaliselt sihipärast uute materiaalsete ja vaimsete väärtuste loomist.

Loomeprotsessi võib mõista sammude ahelana, mis on vajalik probleemi lahendamiseks. Kuna neid samme läbitakse tavaliselt mitu korda, räägitakse loomeprotsessist ka kui iteratiivsest protsessist.

Loomeprotsessi tulemuseks on tavaliselt mõistuse abil tunnetatav stabiilne tulemus, mille saavutamine toimub tavaliselt vertikaalse ehk konvergentse mõtlemise (kord, eesmärgid, reeglid, arvestused, loogika) ja lateraalse ehk divergentse mõtlemise (kaos, vabadus, juhus, spontaansus) koosmõjus.

Loomeprotsess on seotud tegelikkuse või nähtumuse tunnetuse ja kujutlusega. Loomeprotsess võib esineda kõikides inimtegevuse valdkondades.

Platon käsitles loomeprotsessi kui "jumalikku ekstaasi", Friedrich Schelling ja Eduard Hartmann kui "teadvusetu elustavat hingust", Henri Bergson kui "müstilist intuitsiooni", Sigmund Freud kui "instinktide avaldumist". Loomeprotsessist võtavad osa inimese kõik vaimsed jõud, eriti kujutlusvõime, selles esinevad ka õppimise ja mängu elemendid. Loomeprotsessi on subjektiivselt kirjeldatud ka matemaatiku Henri Poincaré poolt, kuid nende süstematiseerimise ja võrdlemiseni on jõutud palju hiljem.


Alu liigikaitseala

Alu liigikaitseala on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala moodustati 1976. aastal, et kaitsta käpalist kaunist kuldkinga (II kategooria liik) Kaitseala pindala on 3,7 ha.


Munandid

Munandid ehk testised (ladina keeles ainsuses testis, mitmuses testes, vanakreeka keeles όρχις orchis, inglise keeles mitmuses testicles) on paljude selgroogsete isasloomade endokriinsüsteemi sugunäärmed ja kuse-suguelundkonna paarilised suguelundid.

Munandite areng, anatoomia, asend, närvid, sooned (arterid, veenid, lümfisooned), morfoloogia, funktsioonid, hormoonid ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.


Kaansoo mesimuraka kasvuala

Kaansoo mesimuraka kasvuala (varem ka: Kaansoo liigikaitseala) asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala moodustati 1991, et kaitsta mesimuraka ehk soomuraka (II kategooria liik) kasvukohti. Kaansoo on Eesti suurim ja vanim mesimuraka kasvuala. Kaitseala pindala on 102 ha, mis on 8 lahustükina.


Kivisaare liigikaitseala

Kivisaare liigikaitseala on liigikaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala loodi 1992. aastal, et kaitsta sealseid ohustatud loomaliike, nt väike-konnakotkast (I kategooria liik). Kaitseala pindala on 70 ha. Alal asub ka muinsuskaitse all olev muistne asulapaik.


Zähringid

Zähringid on vana Saksa aadlisuguvõsa, kes asutas suurel arvul linnu, mis tänapäeval asuvad Šveitsis ja Baden-Württembergis. Nimi tuleneb Zähringi lossist, nüüd varemetes, samanimelises külas, tänapäeval linnaosa Freiburg im Breisgaus, mille hertsogid asutasid aastal 1120. Kui noorem liin, mis saavutas esmalt tiitli Zähringi hertsog, Badeni dünastia kõrvalharu, hääbus aastal 1218, siis vanem liin jäi elama ja kasutab praegu tiitlit Badeni markkrahv, Zähringi hertsog.


Sämi maastikukaitseala

Sämi maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas. Kaitseala pindala on 941,1 ha.

Kaitseala on moodustatud 1981. aastal kaitse asutatud Sämi-Kuristiku sookaitseala baasil.


Piiumetsa maastikukaitseala

Piiumetsa maastikukaitseala on maastikukaitseala Järva ja Rapla maakonnas. Kaitseala pindala on 1130 ha.

Kaitseala on moodustatud 1981. aastal loodud Piiumetsa sookaitseala baasil.


Württembergi krahvkond

Württembergi krahvkond (saksa keeles Grafschaft Württemberg) oli ajalooline territoorium, mis sai alguse Württembergi dünastia valdustest, vana Švaabimaa hertsogkonna südamest aastal 1083. Stuttgart oli selle pealinn. 12. sajandist aastani 1495 oli see krahvkond Saksa-Rooma riigis. Hiljem sai sellest hertsogkond ja seoses Saksa-Rooma riigi kadumisega kuningriik.


Audru liigikaitseala

Audru liigikaitseala on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala loodi 1958. aastal, et kaitsta käpalise kauni kuldkinga (II kategooria liik) kasvukohta. Kaitseala pindala on u 26,8 ha.


Närska botaaniline mikrokaitseala

Närska botaaniline mikrokaitseala on kaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala pindala on 10 ha.

Kaitseala moodustati 1990. aastal, et kaitsta mitmeid kaitsealuseid taimeliike, nt suur käopõll, ahtalehine ängelhein.


Ülase tänav

Ülase tänav, tänav Aespa alevikus Ülase tänav, tänav Antslas Ülase tänav, tänav Audru alevikus Ülase tänav, tänav Jõgeval Ülase tänav, tänav Järvakandi alevis Ülase tänav, tänav Kambja alevikus Ülase tänav, tänav Kehras Ülase tänav, tänav Keilas Ülase tänav, tänav Kose alevikus Ülase tänav, tänav Kuressaares Ülase tänav, tänav Kohtla-Järvel Sompa linnaosas Ülase tänav, tänav Käärdi alevikus Ülase tänav, tänav Märjamaa alevis Ülase tänav, tänav Paldiskis Ülase tänav, tänav Pärnus Ülase tänav, tänav Põltsamaal Ülase tänav, tänav Pärnu-Jaagupi alevis Ülase tänav, tänav Raasiku alevikus Ülase tänav, tänav Rakveres Ülase tänav, tänav Räpinas Ülase tänav, tänav Saku alevikus Ülase tänav, tänav Sääse alevikus Ülase tänav, tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Ülase tänav, tänav Tartus Veeriku linnaosas Ülase tänav, tänav Valgas Ülase tänav, tänav Vastseliina alevikus Ülase tänav, tänav Vinni alevikus Ülase tänav, tänav Võrus Ülase tänav, tänav Võsu alevikus


Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed

Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed (taani keeles Botanisk Have) on Kopenhaageni Ülikoolile alluv botaanikaaed Taani pealinnas Kopenhaagenis.

Botaanikaaed asub Kopenhaageni kesklinnas kümnehektarilisel alal. Selle geograafilised koordinaadid on .

Botaanikaaed moodustab osa Taani loodusloomuuseumist, mis omakorda allub Kopenhaageni ülikooli loodusteaduste teaduskonnale.

Ülikooli botaanikaaia eelkäija rajati 1600. aastal. Praeguses asukohas tegutseb botaanikaaed alates 1870. aastast.

Botaanikaaial on 27 kasvuhoonet, sealhulgas tähelepanuväärne 3000-ruutmeetrine 1874. aastal valminud palmimaja. Esindatud on üle 13 000 liigi. Vanim puu on 1806. aastast pärinev väikeseokkaline sooküpress.

Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaias on Taani suurim elavate taimede kollektsioon ning ainus pärismaiste taimede geenipank. Botaanikaaiale kuulub üks maailma suurimaid herbaariume.

Botaanikaaed on avatud aasta ringi ja sissepääs on tasuta.


Søren Vinterberg

Søren Vinterberg (sündinud 13. novembril 1944) on taani ajakirjanik, kirjandus-, filmi- ja koomiksikriitik ning tõlkija.

Vinterberg lõpetas gümnaasiumi aastal 1963 ja hiljem ajakirjanduse eriala. Kopenhaageni Ülikoolis õppis ta kirjandust. Ta on töötanud kõnekirjutajana Taani Kultuuriministeeriumis ja näiteks ajakirjas NB. Aastal 1990 hakkas ta kirjandustoimetajaks.

Tema kirjutatud raamat poliitiliste karikatuuride kohta ilmus 2009. aastal.

Ta on Thomas Vinterbergi isa. Ta töötab päevalehe Politiken kriitikuna.


Alexis Kagame

Alexis Kagame (15. mai 1912 Kiyanza – 2. detsember 1981 Nairobi) oli Rwanda filosoof, keeleteadlane, ajaloolane, luuletaja ja vaimulik.

Ta tegeles peamiselt etnofilosoofiaga ja oli muu hulgas Rwanda ülikooli teoloogiaprofessor.

Ta uuris põhjalikult Rwanda rahvaste suulist pärimust, traditsioone ja kirjandust ning kirjutas neil teemadel mitu raamatut nii prantsuse kui ka ruanda keeles. Ta kirjutas ka luuletusi, mis ilmusid mitme kogumikuna.

Alexis Kagame oli ka poliitiliselt aktiivne ning alates 1940. aastatest oli ta üks tutsi kultuuri eestkõnelejaid ja tutside õiguste eest võitlejaid.


Kiyanza

Kiyanza on asula Burundis Kirundo provintsis.

Kiyanzas sündis Rwanda filosoof, keeleteadlane, ajaloolane, luuletaja ja vaimulik Alexis Kagame.


Paria laht

Paria laht (inglise keeles Gulf of Paria, hispaania keeles Golfo de Paria) on laht Kariibi meres, mis piirneb Venezuela ranniku ja Trinidadi saarega.

Lahe pindala on 7800 km², maksimaalne sügavus 22 m. Ülejäänud Kariibi merega ühendab lahte põhjas asuv Bocas del Dragóni väin, lõunas paikneb Boca del Serpiente väin, mis ühendab lahte läbi Kolumbuse kanali Atlandi ookeaniga.

Lahe avastas 15. sajandil Hispaania maadeavastaja Christoph Kolumbus, andes sellele nimeks Golfo de la Ballena (eesti keeles 'Vaalalaht'). Praegune nimi pärineb tõenäoliselt 19. sajandist, mil ulatusliku vaalapüügi tulemusel lahe vaalapopulatsioon hävis, ja tuleneb lahte ulatuva Paria poolsaare nimest. 18. sajandi kaartidel on laht leitav ka Golfo Triste nime all (eesti keeles 'Kurb laht').


Varbla laidude looduskaitseala

Varbla laidude looduskaitseala (varem Varbla laidude maastikukaitseala) on looduskaitseala Pärnu maakonnas. Kaitseala pindala on 71,7 ha (varasema maastikukaitseala pindala oli ha).

Kaitseala on moodustatud 1976. aastal kaitse alla võetud kümne laiu (Varbla laiud) (aastal 1991 reorganiseeriti Varbla laidude kaitsealaks) alusel. Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri (Vabariigi Valitsuse määrus 2007.aastal)


Varesemägede maastikukaitseala

Varesemägede maastikukaitseala on maastikukaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Taari külas.

Kaitseala asub Sakala kõrgustiku põhjaosa läbivas Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorus.

Kaitseala pindala on 23 ha.

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal. Ala peaeesmärk on kaitsta sealset lavaoosi (Varesemäed).


Verijärve maastikukaitseala

Verijärve maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Kaitseala pindala on 77,7 ha.

Kaitseala on moodustatud 1962. aastal. Ala peaeesmärk on kaitsta Verijärve ja seda ümbritsevat maastikku.


Viitna maastikukaitseala

Viitna maastikukaitseala on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Kadrina ja Haljala vallas. Kaitseala pindala on 311,6 ha.

Kaitseala on moodustatud 1971. aastal ja algul oli see Lahemaa rahvuspargi koosseisus, 1997. aastal moodustati eraldi Viitna maastikukaitseala. Ala peaeesmärk on kaitsta Viitna järvi ning säilitada, kaitsta ja tutvustada järvi ümbritsevat maastikku.


Õisu maastikukaitseala

Õisu maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal asus see Halliste ja Karksi vallas. Kaitseala pindala on 595,5 ha, sellest maismaad 399,7 ha ja veeosa 195,8 ha.

Kaitseala on moodustatud 1959. aastal. Alal kaitstakse Õisu parki, Õisu ümbruse geoloogilisi vaatamisväärsusi ja kaitsealuseid liike.


Kullamäe maastikukaitseala

Kullamäe maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jakobimõisa külas. Kaitseala pindala on 5,4 ha.

Kaitseala eesmärk on kaitsta Tarvastu jõe kaldal asuvat Kullamäe liivakivipaljandit, seal asuvaid Kullamäe koopaid ning neid ümbritsevat maastikku..

Kaitseala loodi 1964. aastal Kullamäe liivakivipaljandi kaitseks. 1998. aastal laiendati kaitseala paljandi, koobaste ja ümbritseva maastiku tõhusamaks kaitseks.

Kullamäe maastikukaitseala kuulub Kullamäe loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.


Kõpu looduskaitseala

Kõpu looduskaitseala on looduskaitseala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 3064 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1962, kui kaitse alla võeti Ristna rannik ja mitmed kaitsealused taimeliigid. Aastal 1973 võeti kaitse alla ka Linnaru mäed. Aastal 1999 organiseeriti ala ümber Kõpu maastikukaitsealaks. Praegused piirid ja staatus aastast 2007.

Kaitseala koosseisus on aastast 2007 ka endine Rattagu looduskaitseala.


Las Animase maakond

Las Animase maakond (Las Animas County) on kõige suurem maakond USA-s Colorado osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Trinidad.

Maakonna pindala on 12 368 km². Veepindala on 7 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 507. Aastal 2000 oli elanikke 15 207.


Anumägi

Anumägi on kõrgendik Valga maakonnas Valga vallas.

Anumägi moodustab koos lähedaloleva Prigendimäega ühtse pinnavormi. Mõlemad mäed olid 1958. aastast looduskaitse all. Anumäe kaitstava ala pindala oli 9,3 ha. 2015. aastal arvati mäed looduskaitseväärtuse kadumise tõttu looduskaitse alt välja.


Argiasjust pühapäeval

"Argiasjust pühapäeval" oli Eesti Televisiooni päevakajalise sisuga publitsistikasaatesari aastatel 1978–1989. Sel oli ka meelelahutuslik pool,kus esinesid Eesti ansamblid ja lauljad, kes esitasid vaatajate soovilugusid.

Saatesarja esimene osa oli eetris 15. oktoobril 1978. Esialgu oli saatejuht Juhan Hindov, 1979. aastast Peeter Eelsaare, 1981. aastal Olav Osolin. Aastatel 1982–1989 oli saatejuht Feliks Undusk.


Hageri-Sutlema rannamoodustised

Hageri-Sutlema rannamoodustised on endisaegse Balti jääpaisjärve metsaga kattunud rannavall, mis asub Rapla maakonnas Kohila vallas.

Rannamoodustised on aastast 1973 kaitse all (Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala).


Nevada kummituslinnade loend

Siin on Nevadas asuvate kummituslinnade loend. Enamik linnu hüljati pärast kaevanduste sulgemist.


Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht

Sookalduse kollase nartsissi kasvukoht on kollase nartsissi kasvukoht Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Kasvukoht jääb Aovere–Kallaste–Omedu maanteel sõitjate nägemisulatusse.

Aastatel 1964–2021 oli kasvukoht looduskaitse all. Kaitseala pindala oli 0,3 ha.

Kollane nartsiss metsistub ehk hakkab looduslikult levima väga harva. Liik jõudis Eestisse Tartu Ülikooli botaanikaaia vahendusel 1807. aastal. Kokkuleppeliselt kulub taimeliigi naturaliseerumiseks ehk looduslikes kooslustes inimese abita iseseisvalt levimiseks 250 aastat. Kuna Sookalduse nartsissid pole selles kohas kasvanud üle 250 aasta, siis ei loeta nende kasvukohta looduslikuks.

Legendi kohaselt käis Sookalduse Singli talu perepoeg Peep 1880. aastate lõpul või 1890. aastate algul tööl Saare mõisas ja armus sealsesse mõisapreilisse. Kui mõisapreili isa sellest kuulis, jäi Peep töökohast ilma, kuid mõisapreili kinkis poisile armastuse ja kiindumuse märgiks ühe nartsissisibula, öeldes, et nii kaua, kuni nartsissid õitsevad, püsib nende armastus. Peep pistis nartsissisibula talu akna alla mulda ja see hakkas paljunema. Nartsiss kohanes uue elupaigaga niivõrd hästi, et kasvas edasi isegi siis, kui talu uus elumaja teise paika ehitati ja vana aeda enam ei hooldatud.


Suurekivi tee

Suurekivi tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Kuldala tee lõpu lähedalt (aga Kuldala teega puudub autoga läbitav ühendus) ja lõpeb ristumisel Küti teega, olles ligikaudu 560 meetrit pikk (koos tänavalt algavate nimetute tupikute ja ringteega 1130 meetrit).

Tänav on eraomanduses ega ole seetõttu avalikuks liikluseks avatud. Ehitaja ei ole tänavat projektikohaselt välja ehitanud (on oluliselt kitsam, puudub tänavavalgustus).


Küti tee

Küti tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Vana-Tartu maanteelt endise Tammiku talu kõrvalt ja lõpeb ristumisel Mõigu teega, olles ca 1100 meetrit pikk.

Tänava algus on tänava muust osast kitsam ja sillutataud freesasfaldiga; ülejäänud tänav on sillutatud mustkatte või asfaldiga. Küti tee ääres asub Peetri kooli staadion.


Pueblo maakond

Pueblo maakond (Pueblo County) on maakond USA-s Colorado osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pueblo.

Maakonna pindala on 6210 km². Veepindala on 23 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 159 063. Aastal 2000 oli elanikke 141 472.


Vägeva tee

Vägeva tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Tartu maanteelt, ristub Lepiku teega, Peetri teega, Uusmaa teega ja lõpeb Küti teel, olles ca 1,58 km pikk.

Tänav on Peetri alevikus üks pikimaid ja läbib eriilmelisi piirkondi - tänava alguses on ärihooned, seejärel järgnevad paarismajad ja korterelamud, tänava lõpuosas on eramajad. Tänav möödub Peetri pargist.

Tänava nimi tuleneb Vägeva talu nimest.


Kuningvere kaitseala

Kaitseala on moodustatud 1964. aastal, et kaitsta Kuningvere järve ja järve läänekaldal asuvat kaasikut.


Kurgja-Linnutaja kaitseala

Kurgja-Linnutaja kaitseala (ka: Kurgja-Linnutaja talu maade kaitseala) on kaitseala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala pindala on 103,8 ha. Kaitseala plaanitakse muuta Kurgja-Linnutaja maastikukaitsealaks.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1961, mil ala võeti kaitse alla Kurgja pargina. Aastal 1964 ala laiendati ja see nimetati ümber Kurgja-Linnutaja kaitsealaks.

Kaitseala piiresse jäävad Carl Robert Jakobsonile kuulunud talumaad (Kurgja talu); alal on peamiselt kultuurilooline tähtsus.


Lustimägi

Lustimägi asub Tartu maakonnas Elva vallas.

Mägi võeti 1964. aastal kaitse alla (Lustimäe kaitseala; pindala 3 ha).


Rasketööstus

Rasketööstus on tooret töötlevate ja tootmisvahendeid tootvate tööstusharude kogum.

Rasketööstuse põhiharudeks loetakse masina- ja metallitööstust, kuid see hõlmab tegelikult kogu hankivat tööstust ning suurt osa töötlevast tööstusest. Nii kuuluvad rasketööstuse hulka ka näiteks mäetööstus, ehitusmaterjalitööstus, keemiatööstus ja energeetika.


Metsapoole botaanilis-zooloogiline kaitseala

Kaitseala on moodustatud 1991. aastal, et kaitsta sealset rannamaastikku, linnustikku ja rannaniite.


Koiva-Mustjõe maastikukaitseala

Koiva-Mustjõe maastikukaitseala on maastikukaitseala, mis jääb Valga maakonna Valga valla ja Võru maakonna Rõuge valla alale. Kaitseala pindala on u 3179 ha.

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1957. Praegused piirid ja staatus 2005. aastast. Kaitseala hõlmab ka 1975. aastal eraldi moodustatud Koiva männikute kaitseala, mille pindala oli 179 ha. Samuti 1976. aastal eraldi moodustatud Parmu männikute kaitseala, mille pindala oli 5 ha. Aastal 2005 ühendati kaitseala koosseisu ka Valgemäe kaitseala (pindala 7 ha), mis oli moodustatud 1964.


Laiksaare männik

Laiksaare männik on kaitsealune männik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.

Männik võeti kaitse alla 1991. aastal (Laiksaare männiku kaitseala). Kaitseala pindala on 1,5 ha.


Malluste männikud

Malluste männikud on kaitsealused männikud Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas.

Männik võeti kaitse alla 1974. aastal (Malluste männiku kaitseala; pindala 82,4 ha).


Harilik saagrai

Harilik saagrai (Pristis pristis) on kõhrkalade klassi kuuluv kalaliik.

Saagrai pikal saagi meenutaval ninamikul paikneb 15-20 hambataolist kida, "Saagi" kasutab ta enesekaitseks ja kalaparvede ründamiseks.

Harilik saagrai elutseb Atlandi ja Vaikse ookeani rannavööndis 45° põhjalaiuse ja 17° lõunalaiuse vahel. ning suudab elada ka riim- ja magevees. Neid on leitud Amazonase jõest 750 km suudmest ülesvoolu. Euroopas leidus saagraid Portugali rannikumeres ja Vahemeres, kuid tänapäeval on ta sealt hävitatud. Lääne-Aafrika ranniku asurkonna seisund on ebaselge. Kala on kantud kriitilises seisundis liikide nimekirja.

Ta toitub kaladest ja merepõhja selgrootutest.

Harilik saagrai võib kasvada 5,6 m pikkuseks ja elada kuni 30 aastat. Ta paljuneb ovovivipaarselt.


Oore männikud

Oore männikud on kaitsealused männikud Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas.

Männik võeti kaitse alla 1976. aastal (Oore männiku kaitseala). Kaitseala pindala on 3 ha.


Custeri maakond (Colorado)

Custeri maakond (Custer County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°09' N, 105°36' W.

Maakonna halduskeskus on Westcliffe. Suurim linn on Silver Cliff.

Maakonna pindala on 1916 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4255. Aastal 2000 oli elanikke 3503.


Custeri maakond

Custeri maakond Colorados Custeri maakond Idahos Custeri maakond Lõuna-Dakotas Custeri maakond Montanas Custeri maakond Nebraskas Custeri maakond Oklahomas


Riidaja männikud

Riidaja männikud on kaitsealused männikud Valga maakonnas Tõrva vallas.

Männikud võeti kaitse alla 1976. aastal (Riidaja männikute kaitseala; pindala 25 ha).


Koiluoto

Koiluoto (vene keeles Койлуото) on väike 0,02 km² suurune saareke Soome lahe idaosas Virolahtis Virolahti vallas.

200 meetri pikkust ja 110 meetri laiust madalat saart läbib Soome ja Venemaa riigipiir. See on teadaolevalt maailma väikseim meresaar, mis jaguneb kahe riigi vahel. Umbes sama väike on Märket Soome läänetipul.


Uulu rannamännikud

Uulu rannamännikud (ka Surju rannametsad) on kaitsealused männikud Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas rannamaastikul.

Männikud võeti kaitse alla 1958. aastal (Uulu rannamännikute kaitseala; pindala 307 ha). 2017. aastast on männikud Uulu-Võiste maastikukaitseala koosseisus.


Harilik hiidsuu

Harilik hiidsuu (Chauliodus sloani) on nõelsuulaste sugukonda kuuluv kala.

Harilik hiidsuu kasvab 20–35 cm pikkuseks. Tema pea pikkus on umbes 2 cm ja hammaste pikkus on sellest veidi üle poole. Tema hambad on nii pikad, et saagi neelamiseks peab ta suu vertikaalselt avama.

Harilik hiidsuu on levinud troopilistes ja subtroopilistes meredes kuni 2500 m sügavuses. Öisel ajal tõuseb umbes 600 m sügavusse, kus leidub rohkem toitu. Ta toitub väikestest kaladest.


Žygimantas Kęstutaitis

Žygimantas Kęstutaitis (~1350 Trakai – 1440) oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst aastatel 1432–1440.

Žygimantas Kęstutaitis alustas pärast suurvürstiks saamist suurvürstiriigis suurvürsti ainuvõimu kindlustamist repressioonidega vasallide vastu, mille tulemusel vasallid organiseerisid vandenõu ja tungisid Leedu suurvürsti Žygimantas Kęstutaitise residentsi Trakai linnusesse ning tapsid ta lossis.


Uusmaa tee

Uusmaa tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav piirneb Pargi tee ja Vana-Tartu maanteega, ristudes Vägeva tee, Salu tee ja Kopli teega. Tänava pikkus on 670 meetrit.

Tänavalõik on valdavalt ääristatud korter- ja terrassmajadega.


Salu tee

Salu tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Uusmaa teelt, ristub Küti teega ja lõpeb Suurekivi teel, olles ligikaudu 770 meetrit pikk.

Ristumisel Küti teega on ligikaudu 70 meetri pikkune nihe tänava kulgemises, st Salu tee ühelt lõigult teisele sõitmiseks tuleb vahepeal sõita mööda Küti teed.

Tänav on ääristatud peamiselt eramajadega, tänava lõpuosas on ka paar kortermaja. Pääs Salu tänavalt Suurekivi teele on autoliikluse jaoks tõkestatud betoonplokkidega (kuna Suurekivi tee on eraomanduses).


Vahtra tee

Vahtra tee on 240 meetri pikkune tupiktänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav on ääristatud kortermajadega.


Pargi tee

Pargi tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Peetri teelt Peetri pargi kõrvalt ja lõpeb ristumisel Küti teega, olles ca 480 meetrit pikk.

Tänava idapoolsel küljel paikneb Peetri lasteaed-põhikool ja Peetri kooli staadion.


Liāna Langa

Liāna Langa (kodanikunimega Liāna Bokša; sündinud 23. veebruaril 1960 Riias) on läti luuletaja ja tõlkija.

Ta on õppinud Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonnas ning töötanud kirjandusajakirja Latvju Teksti toimetajana.

Eestis on ta esinenud enne 2013. aasta Tallinna Raamatumessi ka 2010. aastal Prima Vistal.


Telefoninumber

Telefoninumber on numbrikombinatsioon, mis tähistab telefonikasutaja kasutuses olevat telefoniliini ning mida kasutatakse teistelt liinidelt (numbritelt) sellele liinile helistamiseks. Vahepeal nimetatakse ka a-numbriks ehk abonendinumbriks.

Telefoninumbris on informatsioon, mis võimaldab üheselt identifitseerida kõne sihtpunktiks oleva liini. Iga telefoninumber telefonivõrgus peab olema unikaalne.

Ühele telefoniliinile võib ühendada ka mitu telefoniaparaati, millel on seega sama number.

Kui telefoninumbrid kasutusele võeti, olid need väga lühikesed, üks, kaks või kolm numbrit. "Numbri valimiseks" tuli see öelda operaatorile, kes ühendas vajalikud liinid.


Johan Unenge

Johan Olof Unenge (sündinud 9. mail 1963 Stockholmis) on rootsi kirjanik ja kunstnik.

Ta loob karikatuure ja illustreerib raamatuid. Näiteks on ta illustreerinud Måns Gahrtoni lasteraamatu "Kaevame vanaema üles!"

Ta määrati 2011. aastal Rootsi lugemise saadikuks ja on alates 2009. aastast Rootsi Lasteraamatute Akadeemia liige.


Ilumetsa kuusik

Ilumetsa kuusik (ka Sügavhaua kuusik) on kuusik Põlva maakonnas Räpina vallas.

Kuusik võeti kaitse alla 1981. aastal (Ilumetsa kuusiku kaitseala; pindala 2 ha).


Vaitka männik

Vaitka männik on kaitsealune männik Valga maakonnas Valga vallas Koiva külas.

Männik võeti kaitse alla 1976. aastal (Vaitka männiku kaitseala; pindala 3 ha).


Vanamõisa männik

Vanamõisa männik on kaitsealune männik Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Männik võeti kaitse alla 1971. aastal (Vanamõisa männiku kaitseala; pindala 19,5 ha).


Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskool

suunaTallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium#Tallinna Linna Tütarlaste Kommertskool


Atla raba

Raba on kaitse alla võetud 1981. aastal (Atla raba kaitseala); praegu on see Mahtra looduskaitseala koosseisus.


Ihamaru ürgmets

Ihamaru ürgmets on ürgmets Põlva maakonnas Kanepi ja Põlva vallas.

Ürgmets võeti kaitse alla 1981. aastal (Ihamaru ürgmetsa kaitseala; 154 ha); praegu on ürgmets Ihamaru maastikukaitseala koosseisus.


Pila

Pila on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Pila kõrgus merepinnast on keskmiselt 686 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Prarolo

Prarolo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Prarolo kõrgus merepinnast on keskmiselt 117 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Rive

Rive on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Rive kõrgus merepinnast on keskmiselt 126 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Kinomaja

Kinomaja, ka Tallinna Kinomaja, on maja Tallinna vanalinnas aadressil Uus 3, kus tegutseb Eesti Kinoliit.

Poola restauraatorite restaureeritud maja avati Kinomajana 26. jaanuaril 1981. Sündmust kajastas Tallinnfilmi ringvaade "Nõukogude Eesti".


Ronsecco

Ronsecco on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Ronsecco kõrgus merepinnast on keskmiselt 145 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Rossa

Rossa on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Rossa kõrgus merepinnast on keskmiselt 813 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Salasco

Salasco on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Salasco kõrgus merepinnast on keskmiselt 148 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.

Salascos asub Selve asula.


Sali Vercellese

Sali Vercellese on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Sali Vercellese kõrgus merepinnast on keskmiselt 139 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Civiasco

Civiasco on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Civiasco kõrgus merepinnast on keskmiselt 716 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Caresanablot

Caresanablot on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Caresanabloti kõrgus merepinnast on keskmiselt 135 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.


Õhtu tänav

Õhtu tänav Kilingi-Nõmmes Õhtu tänav Kohilas Õhtu tänav Mõisakülas Õhtu tänav Narvas Õhtu tänav Puhjas Õhtu tänav Pärnus Õhtu tänav Pärnu-Jaagupis Õhtu tänav Tallinnas Õhtu tänav Tartus Õhtu tänav Valgas


Premijer liga (Bosnia ja Hertsegoviina)

Bosnia ja Hertsegoviina Premijer liga (bosnia keeles BH Telecom Premijer liga Bosne i Hercegovine / БХ Телеком Премијер лига Босне и Херцеговине) on Bosnia ja Hertsegoviina jalgpalli kõrgeim liiga.


Wennemar Mey

Wennemar Mey (ka Wolmar, Wilmar või Welmar Mey) oli Tartu toomhärra 16. sajandil ning Liivimaa piiskoppide saadik Saksa-Rooma riigi valitseja juurde 1519–1521.

Mey oli pärit Riiast. 1480. aastal immatrikuleeriti Mey (kui Welmarus Meyg) Rostocki ülikooli, mille ta lõpetas 1481. või 1482. aastal bakalaureuse ning 1483. või 1484. aastal kunstide magistri (magister artium) kraadiga. 1499. aastal nimetati teda esimest korda Riias tegutsevaks vikaariks ning 1500. aastal üheks toomkiriku preestritest. 1503–1504 oli ta Riia linnakirjutaja ning 1505–1516 linna prokuraator. Viimatimainitud ametite kõrval jäi Mey ka kuni 1527. aastani Riia toomkiriku preestriks ja vikaariks, mille pealt ta teenis vaimulikke sissetulekuid (prebende).

1519. aastal on Meyd esimest korda nimetatud Tartu toomhärraks ja kantoriks, sama aasta sügisel siirdus ta Kölni, hiljem Madalmaadesse ning 1520–1521 oli ta Wormsis, kus toimus Saksa-Rooma riigipäev. Seal saavutas ta Liivimaa piiskoppide (Riia peapiiskopi ning Tartu, Saare-Lääne, Kuramaa ja Tallinna piiskopi) esindajana nendele riigivürsti regaaliate (valitsemisõiguste) läänistamise, mis andis neile rohkem tegevusvabadust ja sõltumatust paavstist.

Pärast Liivimaale naasmist jätkas Mey esialgu Tartu toomkantori ametis, 1523. aastal oli ta aga toomskolastik. Viimast korda on teda Tartu toomhärrana mainitud 1527. aasta augustis.


Hyde Park

Hyde Park on üks suuremaid Londoni kesklinna parke ning see moodustab ühe osa Londoni Kuninglikest parkidest. Hyde Parki teeb iseäranis kuulsaks selles paiknev Speakers' Corner ('kõnepidajate nurk', 'kõnenurk'), kus pühapäeviti võib iga soovija oma kõnega esineda.

Aegade jooksul on seal aset leidnud palju üritusi ja sündmusi. 1851. aastal toimus Hyde Parkis 1851. aasta maailmanäitus, mille puhuks ehitati pargi lõunaserva arhitekt Joseph Paxtoni projekteeritud Kristallpalee.

Park on protestimiitingute traditsiooniline toimumiskoht. Seal on meelt avaldanud tšartistlikust liikumisest osavõtjad, Reform League'i toetajad, naisõiguslased ja Iraagi sõja vastased. 2002. aastal alustasid tuhanded uue jahiseaduse eelnõu vastased just nimelt Hyde Parkist oma protestimarssi.

20. juulil 1982 said Hyde Parkis ja Regent Parkis sõjaväelise tseremoonia ajal toimunud kahes pommiplahvatuses, mille korraldamist seostati Ajutise Iiri Vabariikliku Armeega, surma Household Cavalry ja jalaväerügemendi Royal Green Jacket kaheksa liiget ning seitse ratsahobust.

Serpentine'i järv (tuntud ka Serpentine'i jõena) jagab pargiala kaheks. Hyde Park piirneb Kensingtoni aedadega (Kensington Gardens), mida sageli peetakse Hyde Parki osaks. Tegelikult on Kensingtoni aiad siiski eraldiseisev ala alates 1728. aastast, mil kuninganna Caroline võttis vastu otsuse jagada pargiala kaheks. Hyde Parki ja Kensingtoni aedade pindala on vastavalt 1,42 km² ja 1,11 km² , moodustades kokku 2,53 km² ning olles seega suurem Monaco Vürstiriigist (1,95 km²), ent väiksem kui New Yorgi Central Park 3,41 km²). Hyde Parki piiridest väljaspool kagus on teederistmikuna tuntud Hyde Park Corner. Päevasel ajal sulanduvad kaks pargiala üheks suureks pargiks, ent õhtu saabudes Kensingtoni aiad suletakse. Seevastu samas kõrval asetsev Hyde Park on avatud aasta läbi iga päev alates kella 5.00st hommikul kuni südaööni.

Hyde Park on suurim neljast pargist, mis üheskoos moodustavad kesklinna rohelise pargivööndi. See algab Kensingtoni palee aedadest ja Hyde Parkist, lookleb läbi Hyde Park Corneri ja Green Parki (19 ha) ning möödudes Buckinghami paleed ümbritsevast rohealast ulatub läbi Saint James Parki (23 ha) kuni Horse Guards Parade'ini Whitehallis.


Habemenuga

Habemenuga on käänispeaga nuga, millega aetakse habet ja raseeritakse lõuga.

Habemenuga oli kunagi põhiline habemeajamisvahend, nüüdseks on selle välja vahetanud žilett ehk terapardel, millele kinnitatakse asendatavad žiletiterad. 1950. aastatest on hakatud aina enam eelistama elektripardleid. Sellele vaatamata on habemenoad säilitanud teatud turuosa ning kasutajad võivad habemenuge, õppematerjale ja soovitusi hankida mitmetest foorumitest ja tootjatelt. Nii Euroopas, Aasias (eriti Jaapanis) kui ka Põhja-Ameerikas leidub endiselt habemenugade valmistajaid. Samuti ostetakse-müüakse vanu habemenuge.

Habemenoa teritamine luisu või teritamisrihmaga eeldab kasutajalt märkimisväärset vilumust ja sellega habeme ajamine nõuab ettevaatlikkust. Nende oskuste omandamine moodustas kunagi suure osa juuksurite-habemeajajate koolide õppekavast.


Kasteheina tänav

Kasteheina tänav on ida-läänesuunaline tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis Kadaka puiestee ja Sisaski tänava vahel.

Tänava pikkus on 200 meetrit.

Tänav paikneb endise Peetri aedlinna maa-alal. Kasteheina tänav sai nime 13. novembril 1925. Tänava venekeelne nimi oli Духовная улица.


Forged from the Love of Liberty

"Forged from the Love of Liberty" on Trinidadi ja Tobago riigihümn.

Laulu meloodia ja sõnade autor on Patrick Castagne, kes kirjutas selle 1962. aastal lühikest aega eksisteerinud Lääne-India Föderatsiooni hümniks. Algul kandis laul pealkirja "A Song for Federation". Kui föderatsioon mais 1962 laiali saadeti, sai laulust Trinidadi ja Tobago iseseisvumisel augustis 1962 selle riigi hümn.


Aripo mägi

Aripo (hispaaniapäraselt ka El Cerro del Aripo, inglise keeles Mount Aripo) on mägi Trinidadi Põhjaahelikus, Arima linnast kirdes. Mäe kõrgus on 940 m. See on Trinidadi ja Tobago kõrgeim punkt.

Mäetippu viib rada lähedalasuvast Aripo külast. Mäe vihmametsades elab saare endeem pugal-parukhoko (pawi), mäe lubjakivisse tekkinud urgetes ja süvendites aga öise eluviisiga õlilinnud ehk guahaarod.


1851. aasta maailmanäitus

1851. aasta maailmanäitus, ka kõikide rahvaste tööstusnäitus (inglise keeles Great Exhibition), mõnikord nimetatud ka Kristallpalee näituseks, oli esimene maailmanäitus, mis toimus Londonis Hyde Parkis 1. maist kuni 15. oktoobrini 1851. Maailmanäitus sai avalöögiks järgmistele kultuuri- ja tööstusteemalistele maailmanäitustele, mis võitsid 19. sajandil suure populaarsuse.

Maailmanäitus korraldati Henry Cole'i ja kuninganna Victoria abikaasa prints Alberti eestvedamisel. Näitust külastas arvukalt oma aja nimekaid persoone, sealhulgas loodusteadlane Charles Darwin, leiutaja ja ärimees Samuel Colt, kuningliku Orleansi perekonna liikmed ning kirjanikud Charlotte Brontë, Charles Dickens, Lewis Carroll, George Eliot ja luuletaja lord Alfred Tennyson.

Näitus avati kõigile ühiskonnaklassidele, mis tõi kaasa kõrgklassi protesti. Prints Albert jäi oma arvamusele kindlaks. Siiski seati algne piletihind kõrgeks – esimesel kahel päeval maksis päevapilet 1 naela, edasi kuni 22. maini 5 šillingit, sealt edasi juba 1 šilling, välja arvatud reeded – kui pilet maksis kaks šillingit ja kuus penni, ning laupäeva piletihind jäi 5 šillingi peale.


Herbert Tomberg

Herbert Tomberg (ka Herbert Thomberg; 1. veebruar 1906 Jõelähtme – 31. detsember 1956 Burladingen) oli eesti-baltisaksa päritolu eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1924 Tallinna toomkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1930 arsti astme väärilisena.

Ta registreeriti kutseõigusliku arstina mais 1930 Tallinnas, kus ta töötas aastani 1933 Diakonisside Asutise haiglas assistendina, mil ta asus Türile ja töötas seal erapraktiseeriva sisehaiguste arstina.

Aastal 1939 rändas ta Saksamaale, aastal 1940 elas ta Hochstüblaus (praegu Zblewo Starogard Gdański maakonnas Pomorze vojevoodkonnas). Ta suri aastal 1956 Burladingenis Zollernalbi kreisis Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal.


Pierre-sur-Haute'i sõjaväeraadiojaam

Pierre-sur-Haute'i sõjaväeraadiojaam (prantsuse keeles Station hertzienne de Pierre-sur-Haute) on Prantsuse sõjaväe 1961. aastal rajatud raadiosidejaam. See asub 30 hektari suurusel alal Prantsusmaal Sauvaini ja Jobi vallas, jaama läbib Rhône-Alpes'i ja Auvergne'i piirkondade vaheline piir. Telekomifirma Télédiffusion de France on rajanud alale ka tsiviilotstarbelise raadiorelee.

2013. aasta aprillis tõmbas raadiojaamale tähelepanu Prantsuse siseluureagentuur Direction centrale du renseignement intérieur (DCRI), kui nõudis jaama artikli eemaldamist prantsuskeelsest Vikipeediast. Juhtumi tulemusel tekkinud Streisandi efekti tõttu sai raadiojaama artiklist prantsuskeelse Vikipeedia enim loetud lehekülg, 6.–7. aprillil 2013 vaadati seda rohkem kui 120 000 korda. Artikkel tõlgiti paljudesse keeltesse.


August Leopold Lezius

August Leopold Lezius (5. september 1864 Nõo – 28. juuli 1945 Potsdam) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta õppis Blumbergi eelkoolis Tartus ja lõpetas aastal 1881 Tartu Kroonugümnaasiumi. Töötas aastatel 1881–1882 kodukooliõpetajana. Astus aastal 1882 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1888 arsti astme väärilisena.

Ta oli aastast 1890 Tartu linnahospitali ülikooli osakonna assistent. Aastal 1891 täiendas ta ennast Berliinis ja oli siis pool aastat valvearstiks Peterburi Nadežda sünnitusmajas. Aastal 1892 alustas ta Tartus erapraksist ja oli aastast 1893 ka Tartu vangla arst. Tema erialadeks jäid sise- ja naistehaigused ning sünnitusabi, ta töötas Tartus aastani 1939 peamiselt eraarstina.


Trapetsiaalsed hauaplaadid

Trapetsiaalsed hauaplaadid on Euroopas ajavahemikust 7. sajandist 14. sajandi alguseni pärinevad kivist hauatähised, mis on peatsist laiemad ja jalutsist kitsamad. Nende massilise kasutuse aeg langeb 11.–13. sajandisse.


Andorra Jalgpalliliit

Andorra Jalgpalliliit (FAF) (katalaani keeles Federació Andorrana de Futbol) on 1994 asutatud Andorra mittetulundusühing, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Primera Divisió), haldab eri koondisi (sh esinduskoondist)


Patronüüm

Patronüüm on täisnime komponent, mis põhineb isiku isa, vanaisa või isegi varasema meessoost esivanema eesnimel. Ema või varasema naissoost esivanema eesnimel baseeruv nimi on matronüüm. Nii patronüümi kui ka matronüümi abil antakse edasi isiku päritolu. Patronüüme kasutatakse ka tänapäeval; mitmel pool maailmas on nende kasutamine kohustuslik, kuigi suurel määral on need asendunud perekonnanimedega.


Laimantas Jonušys

Laimantas Jonušis (sündinud 18. juunil 1957) on leedu tõlkija ja kirjanduskriitik.

Ta on leedu keelde tõlkinud näiteks Salman Rushdie, Vladimir Nabokovi, John Updike'i teoseid.


August Friedrich Spindler

August Friedrich Spindler (26. oktoober 1867 Harju-Madise – 7. aprill 1941 Litzmannstadt) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Kuressaares gümnaasiumi. Seejärel astus ta Königsbergi ülikooli, kus algul õppis usuteadust ja ajalugu, kuid läks üle arstiteaduskonda. Hiljem õppis ta arstiteadust Müncheni ülikoolis ja lõpetas 1894. aastal arsti astme väärilisena Breslau ülikooli.

1902. aastal täiendas ta ennast Berliinis ja oli seejärel aastatel 1902–1906 arst Rõbinskis, olles aastatel 1904–1905 mobiliseeritud Vene-Jaapani sõtta. Aastatel 1908–1909 töötas ta Preisimaal. 1909. aastal naasis Eestisse ja töötas aastatel 1909–1910 Paides kreisiarstina. Aastatel 1910–1939 pidas eraarstipraksist Tallinnas, erialalt oli ta naha- ja suguhaiguste arst. Aastatel 1914–1918 oli ta taas mobiliseeritud sõjaväearstiks ning teenis Peterburi sõjaväehospitalis ja Riia rindel.

1939. aastal repatrieerus ta Saksamaale, kus 1941. aastal Litzmannstadtis (praegu Łódź) suri.


Huerfano maakond

Huerfano maakond (Huerfano County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°69' N, 104°96' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim on Walsenburg.

Maakonna pindala on 4126 km². Veepindala on 6 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6711. Aastal 2000 oli elanikke 7862.


Voldemar Engelhardt Rosenstein

Voldemar Engelhardt Rosenstein (22. september 1865 Aruküla – 11. detsember 1946 Freising) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta õppis aastatel 1876–1878 Tallinna Linna Algkoolis, aastatel 1879–1881 Tallinna Kreiskoolis ja aastatel 1883–1887 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Astus aastal 1887 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1896 arsti astme väärilisena.

Ta töötas aastatel 1897–1900 Odessa evangeeliumi luteri koguduse haiglas ülemarst Fickneri juures arstina. Aastatel 1900–1908 oli ta erapraktiseeriv arst Lõuna-Venemaal. Aastatel 1909–1914 oli ta Vene Punase Risti teenistuses Kišinjovis ja aastatel 1914–1918 sõjaväelaatsareti ülemarstiks. Aastatel 1919–1936 oli ta Järva-Jaanis jaoskonnaarstiks ja Kaitseliidu Järva malevkonna arstiks. Järva-Jaani jaoskonnaarstiks jäi ta aastani 1940. Ta kuulus ka aastast 1920 Eesti Jaoskonnaarstide Seltsi ja Järva-Jaani Vabatahtlikku Tuletõrje Ühingusse.

Ta lahkus aastal 1940 sakslaste järelrepatrieerumise käigus Saksamaale. Ta suri aastal 1946 Freisingis Baieris.


Montana kummituslinnade loend

Siin on mittetäielik Montanas asuvate kummituslinnade loend. Montanas on arvukalt kummituslinnu, mis annavad elavaid pilguheite Vana Lääne elust. Alates ajast, kui esimest korda leiti kulda Gold Creekis 1852. aastal kuni esimese suurema kullapalaviku buumi vallandumiseni Bannackis juulis 1862 on Montana mägedes välja pestud miljonite dollarite väärtuses kulla-, hõbede-, vase-, tsingi- jm maake. Mõnede tuntumate kaevanduslinnade hulka kuuluvad sellised kohad nagu Virginia City ja Nevada City Alderi mäekurus; Bannack, kus sai alguse esimene kullapalavik ja asus esimene territoriaalne kongressi hoone; Elkhorn ja Comet, kus on säilinud palju vanu ehitisi; Butte, mis ei ole küll kummituslinn, aga on pika kaevandus ajalooga.


Aama Elwe-Oja

Aama Elwe-Oja (eesnimi ka Ama; sündinud 21. oktoobril 1949 Tallinnas) on eesti tõlkija ja kirjanik.

Ta lõpetas aastal 1968 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1978 inglise filoloogina Tartu Ülikooli. On töötanud õpetaja ning raamatukoguhoidjana. Peale elama asumist Rootsi õppis Boråsi Raamatukoguülikoolis ja 1999. aastal omandas rahvusvahelise esperanto keele õpetaja diplomi. Elwe-Oja on tegev nii kohalikus Itaalia Kultuuri Ühingus kui ka ühingus "Eesti Kodu".

Tema luuletusi on avaldatud ajakirjanduses ja almanahhides ning ta on osalenud omaaegsetel tõlke- ja kirjanduskonkurssidel. Ta on eestindanud soome lasteluulet ja rootsi proosat.

Temalt on ilmunud kaheköiteline romaan "Kuhu ma lähen, mu järv?" (2010) kirjastuses Ilmamaa ning luule- ja pildikogu "Mina olin keset tuuli" (2016).


Ooslamaa

Ooslamaa (ka Oosla maa, Istemaa, Hoostelaid, Ooslalaid) on 5,17 hektari suurune laid Kaugatoma lahe lääneosas, halduslikult Saare maakonnas Saaremaa vallas Rahuste külas. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.

Ooslamaa asub Sõrve poolsaare looderannikust 1,5 kilomeetrit eemal. Saar on sirpja kujuga, lõunas asub maasäär. Saar on kivise pinnamoega ja rohttaimestikuga.

Laid võeti 1965. aastal (teistel andmetel 1960) looduskaitse alla (Ooslamaa kaitseala), et kaitsta veelindude pesitsuspaiku ja laiu geoloogilist väärtust. Laid on Rahuste looduskaitseala koosseisus.


Raeküla männikud

Raeküla männikud on männikud Pärnu linna kagupiiril. Endine Raeküla männikute kaitseala asus endise Pärnu raudteejaama ümbruses ja ulatus kagus Reiu külla, kus naabermännikud jäid endise Reiu männiku kaitseala koosseisu.

Männik võeti kaitse alla 1958. aastal (Raeküla männikute kaitseala; pindala 126 ha). Metsaalal on ka väärtuslik puhke- ja spordipaik. Osa endisest Raeküla männikute kaitsealast, mis jääb Reiu külla, kuulub tänapäeval Pärnu maastikukaitseala koosseisu.


Hans Kammler

Friedrich Karl Franz Kammler (26. august 1901 Stettin – ?) oli SS-Obergruppenführer ja Waffen-SS-i kindral ning tsiviilinsener (Dr.Ing.). Tema ülevaatuse all olid SS-i ehitusprojektid. Teise maailmasõja lõpu poole pandi ta juhtima V2-rakettide ja esimeste reaktiivlennukite (Me 262) tootmise programme.


Reiu männikud

Reiu männikud on kaitsealused männikud, mis asuvad Häädemeeste valla territooriumil. Endine Reiu männiku kaitseala asus Pärnu linnast ja endisest Raeküla männikute kaitsealast kagus kahel pool Tallinna–Pärnu–Ikla maanteed.

Männik võeti kaitse alla 1937. aastal, olles tollal Merimetsa linnukaitseala koosseisus. Uuesti võeti männik kaitse alla 1958 (Reiu männikute kaitseala; pindala 296 ha). Osa männikutest on praegu Pärnu maastikukaitseala koosseisus.


Lateraani palee

Lateraani palee (itaalia keeles Palazzo Laterano) on palee Rooma kaguosas Lateraani basiilika kõrval. See oli 4. kuni 14. sajandini paavstide residentsiks.

Tänapäeval asuvad hoones Rooma dekanaadi (ld k Decanatus) ametiruumid, Rooma piiskopkonna kardinali (Vicario Generale di Sua Santità per la diocesi di Roma) korter, Paavstiriigi ajaloo muuseum ja muud asutused.

Lateraani paleel, koos Lateraani basiilika ja teiste kõrvalolevate hoonetega, on ekstraterritoriaalsuse õigus ning see on Püha Tooli täieliku ja välistava jurisdiktsiooni all.


Vabaduspartei (Holland)

Vabaduspartei (hollandi keeles Partij voor de Vrijheid) on paremliberaalne partei Hollandis, mis on tuntud oma islamivastasuse poolest.

Vabadusparteil on 2013. aasta seisuga Hollandi parlamendi alamkojas 15 ja ülemkojas 10 saadikut. Vabaduspartei liider on karismaatiline poliitik Geert Wilders.


Mõrvaennetajad

"Mõrvaennetajad", ka "Huviorbiidis" (originaalpealkiri "Person of Interest"), on Jonathan Nolani loodud ameerika telesari.

Sari esilinastus 2011. aasta 22. septembril. Sarja teine hooaeg esilinastus 2012. aasta 27. septembril. 2013. aasta 27. märtsil pikendas CBS sarja kolmandaks hooajaks, mis esietendus 2013. aasta 24. septembril. Sarja neljanda, 22 jaost koosneva hooaja viimane jagu linastus 5. mail 2015. Sarja viies hooaeg koosnes 13 jaost, viimane jagu linastus 21. juunil 2016.

Sarja keskmes on endise CIA agendi ja USA erivägede võitleja John Reese'i (Jim Caviezel) ning eraklikust arvutigeeniusest miljardäri Harold Finchi (Michael Emerson) tegevus raskete ja suure ulatusega kuritegude ennetamisel. Neile on abiks New Yorgi politsei uurijad Lionel Fusco (Kevin Chapman) ja Joss Carter (Taraji P. Henson). Tegevus toimub peaasjalikult New Yorgis.


Anija looduskaitseala

Anija looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Anija vallas. Kaitseala pindala on 72 ha.

Kaitseala moodustati 1990, kui kaitse alla võeti ohustatud taimeliigid, väärtuslikud elupaigad ja mitmekesised maastikuelemendid.


Järveküla looduskaitseala

Järveküla looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala pindala on u 268 ha.

Kaitseala moodustati 1990. aastal liigikaitsealana; seal merikotkas (I kategooria liik).


Kurimetsa looduskaitseala

Kurimetsa looduskaitseala on looduskaitseala Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 57 ha.

Kaitseala moodustati 1998, kui kaitse alla võeti seal pesitsev kalakotkas (I kategooria liik).


Kämbla looduskaitseala

Kämbla looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Kose vallas. Kaitseala pindala on 164 ha.

Kaitseala on loodud 1991. aastal asutatud Oti botaanilis-zooloogilise kaitseala baasil. Seal kaitstakse haruldasi taime- ja loomaliike koos nende kasvu- ja elupaikadega.


SS-Surnupealuusõrmus

SS-Surnupealuusõrmus (saksa keeles SS-Ehrenring, SS-ausõrmus) oli SS-i autasu kõigile liikmetele, kelle liikmenumber oli alla 5000, ja SS-koolide kiitusega lõpetajatele. See ei olnud riiklik autasu, pigem SS-i juhi Heinrich Himmleri isiklik kingitus. Kokku anti välja ligi 16 000 sõrmust.

Sõrmus oli kaetud eriliste ruunidega, millelt loodeti saada üleloomulikku väge. Sõrmuse kavandi tegi müstik ja Himmleri soosik Karl Maria Wiligut.

Kui sõrmuse omanik lahkus SS-ist või sai surma, tuli sõrmus tagastada Himmlerile, ning see pandi omaniku mälestuseks välja Wewelsburgi lossis.

Kui sõrmuste andmine 1944. aastal peatati, laskis Himmler allesjäänud sõrmused matta Wewelsburgi lossi lähedale mäe sisse. Neid ei ole tänaseni leitud.

1945. aasta jaanuariks oli 14 500 sõrmusest tagastatud 64%. Sõja lõppedes maeti paljud mehed ka koos sõrmusega.

Umber 3500 sõrmust on tänaseni säilinud. Kuna surnupealuusõrmus on väga haruldane kollektsioneeritav ese, on liikvel palju koopiaid ja võltsinguid.


Leigri looduskaitseala

Leigri looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 459 ha.

Kaitseala moodustati 1998, kui kaitse alla võeti seal elavad kaitsealused liigid (sookurg, must-toonekurg, vööthuul-sõrmkäpp, suur käopõll, harilik porss, kahelehine käokeel) ja nende elupaigad. Kaitseala piiresse jääb Leigri soo.


Nedrema looduskaitseala

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1991, mil kaitse alla võeti Nedrema puisniit, ühtlasi moodustati Nedrema-Kalli kaitseala.


Paraspõllu looduskaitseala

Paraspõllu looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Raasiku ja Rae valla piiril. Kaitseala pindala on 476,5 ha.

Kaitseala moodustati 1999, kui kaitse alla võeti haruldased taimeliigid ja nende kasvukohad.


Parika looduskaitseala

Parika looduskaitseala on looduskaitseala Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Kaitseala pindala on 2193,1 ha, millest maismaaosa on 2087,6 ha ja veeosa 105,5 ha. Kaitseala eesmärk on kaitsealuste ja rändlinnuliikide ning loodusdirektiivi elupaigatüüpide kaitse.

Kaitseala tuumiku moodustab Parika raba koos Parika järvega, kaitseala põhjaosas asub väiksem Särgla raba ning loodeosas kunagisest metsakuivendusest mõjutatud soovikumetsad.

Koos Kuhjavere väike-konnakotka püsielupaigaga kuulub kaitseala Parika loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku.


Raudna looduskaitseala

Raudna looduskaitseala oli looduskaitseala Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Raudna külas.

Kaitseala moodustati 1994. aastal järve linnustiku kaitseks ja ala arvati kaitse alt välja 2019. aastal, kuna seire ei näidanud enam haruldaste koosluste või linnuliikide esinemist.

Kaitseala asus Raudna ürgorus, selle koosseisu kuulusid endisesse kruusakarjääri ehitatud Raudna tehisjärv (pindala 16,6 ha, sügavus 1,8 m) ja selle kaldaalad. Kaitseala oli rändepeatuseks ning pesitsus- ja toitumiskohaks II ja paljudele III kategooria kaitsealustele linnuliikidele (loendatud on ligikaudu 26 liiki linde).

Kaitseala pindala oli 30,1 ha, sellest maismaa pindala on 14,2 ha ja veekogu pindala 15,9 ha. Kaitseala põhjaosast läks läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

Kaitsealused loomaliigid olid kühmnokk-luik, väiketüll, tutkas, hallpõsk-pütt, mustviires, väikekajakas, jõgitiir, suurkoovitaja, kaldapääsuke, harilik kärnkonn ja tiigikonn, kaitsealused taimeliigid olid kahkjaspunane sõrmkäpp ja kuradi-sõrmkäpp.


Ortoire jõgi

Ortoire jõgi asub Trinidadi saare idaosas. Jõe pikkus on 50 km, see on Trinidadi ja Tobago pikim jõgi.

Jõgi voolab Nariva maakonna ja Mayaro maakonna piiril, suubudes Atlandi ookeani. Selle suudmes asub Ortoire küla, mis on saanud nime jõe järgi.


Ortoire

Ortoire on küla Trinidadi saarel Mayaro maakonnas Ortoire jõe suudmealal. Küla on nime saanud jõe järgi.

Kuni 19. sajandi teise pooleni oli Ortoire koos Mayaro külaga ülejäänud Trinidadist praktiliselt eraldatud: seda piirasid jõgi, läbimatud metsad ja Atlandi ookean. Hiljemalt 1880. aastatel hakati külaga ühenduse pidamiseks kasutama jõeparve. Küla asustasid peamiselt kalamehed, kes kasutasid ära selle soodsat asukohta jõe ja mere ääres. Kuigi 19. sajandi lõpul elas külas tõenäoliselt juba mõnisada inimest, ei käsitletud seda 1901. aasta rahvaloendusel eraldi asulana.

Ka tänapäeval on tegemist peamiselt kalurikülaga.


Trinidadi ja Tobago president

Trinidadi ja Tobago Vabariigi president (inglise keeles President of the Republic of Trinidad and Tobago) on Trinidadi ja Tobago riigipea ning relvajõudude ülemjuhataja.

Presidendi ametikoht loodi seoses vabariigi väljakuulutamisega 1976. aastal, enne seda oli Trinidadi ja Tobago riigipea kuninganna Elizabeth II. Esimese presidendina vannutati 1. augustil 1976 ametisse senine kindralkuberner Ellis Clarke. Esialgu täitis ta presidendi kohuseid ajutiselt, ametlikult valiti ta sellesse ametisse sama aasta 24. septembril. Esimese presidendi ametisse valimise päeva tähistatakse Trinidadis ja Tobagos vabariigi päevana.

Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et presidendi volitused võimu teostamisel on võrdlemisi piiratud. Tegelik täidesaatev võim riigis kuulub peaministri juhitavale valitsuskabinetile. Presidendi volituste hulka kuulub peaministrikandidaadi ja Senati 9 liikme nimetamine.

President valitakse ametisse viieks aastaks valijameeste kogus, mille moodustavad parlamendi mõlema koja liikmed. Presidendikandidaat ei tohi olla noorem kui 35-aastane ja peab olema valimiste ajaks elanud riigis katkematult vähemalt 10 aastat.

Alates märtsist 2023 on Trinidadi ja Tobago president Christine Kangaloo.


Vladimir Sollogub

Vladimir Aleksandrovitš Sollogub (vene keeles Владимир Александрович Соллогуб; 20. august (8. august vkj) 1813 Peterburi – 17. juuni (5. juuni vkj) 1882 Bad Homburg vor der Höhe) oli vene kirjanik ja Venemaa riigiametnik.


Aripo

Aripo on küla Trinidadis ja Tobagos Trinidadi saare põhjaosas Põhjaahelikus.

Küla on tähtis peamiselt loodusturismi sihtkohana, sest sealt kulgeb tee Trinidadi ja Tobago kõrgeima mäe Aripo otsa. Küla läheduses paiknevad Aripo koopad ja küla läbival Aripo jõel asuv juga ning teisi looduslikke vaatamisväärsusi.

Aripo külas elab alla 1000 elaniku.

Peamine tegevusala on põlluharimine. Seal tegutsevad joogakeskus ja katoliiklik kool.

Ametlikult asutati küla 1949. aastal, selle esimesteks elanikeks olid Caura külast ümber asunud inimesed.


Peakomponentide analüüs

Peakomponentide analüüs (Principal component analysis, PCA) ehk peakomponentide meetod on matemaatiline meetod, mis võimaldab suurest hulgast andmetest (andmekogust) saada võimalikult tõene vajalik informatsioon kasutades vaid mittekorreleeruvaid peakomponentide andmeid. Peakomponentide abil saadakse süsteemi iseloomustus, kusjuures kaotatakse minimaalselt informatsiooni. Seega on peakomponentide analüüs efektiivne meetod suurte andmekogude analüüsimiseks, mis sisaldavad ühe vaatluse kohta suurt hulka mõõtmeid/funktsioone, samal ajal säilitades maksimaalse teabehulga, ja võimaldades mitmemõõtmeliste andmete visualiseerimist. Peakomponentide analüüs on kasulik statistiline meetod andmekogumi mõõtmete vähendamiseks. Andmed teisendatakse lineaarse teisendamisega uude koordinaatsüsteemi, kus (enamik) andmete varieerumist saab kirjeldada väiksemate mõõtmetega kui algandmed. Seetõttu kasutatakse seda paljudes uuringutes. Peakomponentide analüüsil on rakendusi paljudes valdkondades, nagu populatsioonigeneetika, mikrobioomiuuringud ja atmosfääriteadus.

Reaalse koordinaat ruumi punktide kogumi põhikomponendid on jada p ühikvektorid, kus i-s vektor on joone suund, mis sobib andmetega kõige paremini, olles samas esimesega ortogonaalne i-1 vektorid. Siin määratletakse kõige paremini sobivat joont, mis minimeerib keskmist ruudukujulist risti kaugust punktidest jooneni. Need suunad moodustavad ortonormaalse aluse, milles andmete erinevad individuaalsed mõõtmed on lineaarselt korrelatsioonita. Põhikomponentide analüüs on protsess, mille käigus arvutatakse välja põhikomponendid ja kasutatakse neid andmete aluse muutmiseks, kasutades mõnikord ainult paari esimest põhikomponenti ja ignoreerides ülejäänud. Andmeanalüüsis on komplekti esimene põhikomponent p muutujad, mida eeldatakse ühiselt normaalselt jaotatud, on tuletatud muutuja, mis on moodustatud algsete muutujate lineaarse kombinatsioonina, mis selgitab kõige suuremat dispersiooni. Teine põhikomponent selgitab kõige suuremat erinevust selles, mis jääb alles pärast esimese komponendi mõju eemaldamist, ja me võime jätkata p iteratsioone, kuni kogu dispersioon on selgitatud. PCA-d kasutatakse kõige sagedamini siis, kui paljud muutujad on üksteisega tugevas korrelatsioonis ja on soovitav vähendada nende arvu sõltumatuks hulgaks.

Peakomponentide analüüsi kasutatakse uurimuslikul andmeanalüüsil ja ennustavate mudelite koostamisel. Seda kasutatakse mõõtmete vähendamiseks, projekteerides iga andmepunkti ainult paarile esimesele põhikomponendile, et saada madalama mõõtmega andmeid, säilitades samal ajal võimalikult suure osa andmete varieerumisest. Esimest põhikomponenti saab samaväärselt määratleda suunana, mis maksimeerib projekteeritud andmete dispersiooni.

i-ndat põhiprintsiipkomponenti saab võtta kui suunda, mis on täisnurkne esimesele i-1 põhiprintsiipkomponendile ning maksimeerib projekteeritud andmete varieeruvust.

Mõlema eesmärgi puhul on võimalik näidata, et põhikomponendid on andmete kovariatsioonimaatriksi omavektorid. Seega arvutatakse põhikomponendid sageli andmete kovariatsioonimaatriksi omajaotuse või andmemaatriksi ainsuse väärtuse lagunemise teel. Peakomponentide analüüs on tõelistest omavektoripõhistest mitme muutujaga analüüsidest lihtsaim ja on tihedalt seotud faktoranalüüsiga. Faktoranalüüs sisaldab tavaliselt rohkem domeenispetsiifilisi eeldusi alusstruktuuri kohta ja lahendab veidi erineva maatriksi omavektorid. Peakomponentide analüüs on seotud ka kanoonilise korrelatsioonianalüüsiga (CCA). CCA määratleb koordinaatsüsteemid, mis kirjeldavad optimaalselt kahe andmekogumi vahelist rist kovariaati, samas kui peakomponentide analüüs määratleb uue täisnurkse koordinaadisüsteemi, mis kirjeldab optimaalselt ühes andmekogumis dispersiooni.


Kõva ketas

"Kõva ketas" on Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel stuudioalbum aastast 1999. Plaadi andis välja firma Hitivabrik. Plaat on salvestatud Eesti Raadio stuudios, helirežissöör Teet Kehlmann ja produtsent Margus Kappel.


Białowieża rahvuspark

Bialowieza rahvuspark on rahvuspark Kirde-Poolas. Hõlmab 105 km² ala Białowieża ürgmetsast Valgevene piiri ääres.

Sinna on taasasustatud euroopa piisoneid.


Battlefield Vietnam

"Battlefield Vietnam" on FPS-mäng ja osa "Battlefieldi" mängude sarjast, "Battlefield 1942" järg. Mängu töötas välja rootsi firma Digital Illusions CE ja selle avaldas Electronic Arts.

Mäng leiab aset Vietnami sõja ajal ning mitmed selle kaardid põhinevad ajaloolistel sündmustel nagu Ho Chi Minhi rada, Saigoni langemine, Ia Drangi lahing, Khe Sanhi lahing jne. 15. märtsil 2006 taasavaldas EA mängu kaasajastatud versiooni "Battlefield Vietnam: Redux", mis sisaldas uusi sõidukeid, kaarte ja EA loodud Teise maailmasõja modifikatsiooni. 31. märtsil 2014 suleti mitmikmängu peaserverid seoses GameSpy teenuse kinnipanekuga. Mitmikmäng on siiski võimalik, luues otsese ühenduse konkreetse serveriga.


Białowieża laane rahvuspark

Białowieża laane rahvuspark on rahvuspark Edela-Valgevenes. See asub Bresti ja Hrodna oblastis, pealinnast Minskist ligikaudu 340 km kaugusel.

Park piirneb läänes Poola piiriga, teisel pool piiri asub Poola Białowieża rahvuspark. Rahvuspargi eesmärk on kaitsta mõlemas riigis asuvat Białowieża ürgmetsa, mis on Euroopa suurim ja vanim mets.

Białowieża laane rahvuspark loodi 1991. aastal 1939. aastal rajatud looduskaitseala baasil.

Tänapäeval on rahvuspark kõigile avatud. Alates 2015. aastast on võimalik Białowieża laane rahvusparki külastada Pererov-Beloveža piirivalvepunktist viisavabalt kuni kolm päeva.


Uhuru Kenyatta

Uhuru Muigai Kenyatta (sündinud 26. oktoobril 1961 Nairobis) on Keenia poliitik, alates 9. aprillist 2013 kuni 13. septembrini 2022 Keenia president.

Uhuru Kenyatta on Keenia esimese presidendi Jomo Kenyatta poeg. Ta on päritolult kikuju. Tema eesnimi tähendab suahiili keeles 'vabadus'.

Ta õppis Nairobi katoliku koolis ning seejärel politoloogiat Ameerika Ühendriikides Amhersti kolledžis.

Ta on erakonna The National Alliance esimees.

2001. aastal valiti ta esimest korda parlamenti. Aastatel 2001–2002 oli ta haldusminister, seejärel 2003–2007 opositsiooniliider, 2008. aastal uuesti haldusminister, seejärel kaubandusminster ja aastatel 2009–2012 rahandusminister.

Oktoobris 2021 mainiti teda Pandora paberite skandaalis.


Happy José (Ching Ching)

"Happy José (Ching Ching)" on Mehhiko mõjutustega laul. Lugu avaldati 1962. aastal mitme artisti poolt, neist esitustest on tuntuim Jack Rossi ja tema orkestri esitatud versioon.

Laulule on eestikeelsed sõnad kirjutanud Henno Käo ning see on avaldatud Rock Hoteli 1999. aastal ilmunud plaadil "Kõva ketas" pealkirja "Ching-ching-ching" all.


Mukri maastikukaitseala

Mukri maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitseala pindala on 2147 ha.

Kaitseala on moodustatud 1992. aastal, et kaitsta Mukri ja Ellamaa raba ning seal olevaid kaitsealuseid liike.


Mustoja maastikukaitseala

Mustoja maastikukaitseala on maastikukaitseala Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 3488,2 ha .

Poogandi järve ääres kaitseala idaosas asub RMK hallatav laagriplats. Kaitseala läbib kaks RMK matkarada - Laskevälja rattarada ja Peraküla-Ähijärve matkatee.


Muti maastikukaitseala

Muti maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Viljandi ja Mulgi vallas. Kaitseala pindala on 158,8 ha, millest maismaa pindala on 86,5 ha ja veeosa pindala 72,3 ha.

Kaitseala on moodustatud 1990. aastal, et kaitsta mitmekesist maastikku, järvi (Muti järv, Muti Umbjärv) ja kaitsealuseid liike. 2014. aastal lisati kaitseala koosseisu Mäeküla järv.


Naissaare looduspark

Naissaare looduspark on looduspark, mis hõlmab kogu Naissaare. Kaitseala pindala on 1887 ha.

Kaitseala on moodustatud 1995. aastal ja selle põhieesmärk on "Naissaare looduskompleksi, hinnaliste maastikuelementide, kultuuripärandi ja rekreatsiooniväärtuste kaitse".


My Girl Josephine

"My Girl Josephine" (ka "Hello Josephine") on Fats Domino ja Dave Bartholomew' kirjutatud laul. Domino salvestas laulu 1960. aastal ja see jõudis Billboardi R&B edetabelis 7. kohale.


Panga maastikukaitseala

Panga maastikukaitseala on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 26 ha.

Kaitseala on moodustatud 1959. aastal, et kaitsta Panga panka ja sealseid taimekooslusi.


Prangli maastikukaitseala

Prangli maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas. Kaitseala pindala on 131 ha.

Kaitseala on moodustatud 1960. aastal, et kaitsta Prangli saare kaguosa metsa. Hiljem on kaitseala koosseisu arvatud ka Aksi saar (vahepeal kaitsti Aksi saart Kolga lahe maastikukaitseala osana).


Shoshone metsakaitseala

Shoshone metsakaitseala [šoš'ounii] on metsakaitseala Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis. Shoshone'i metsakaitseala katab 2 400 000 aakri (9700 km²) suuruse ala. Mets oli esimene föderaalseadusega kaitstud metsakaitseala USA-s.

Shoshone'i metsakaitsealal on rikkalik bioloogiline mitmekesisus, registreeritud on umbes 1300 puu- ja rohttaimeliiki ning uusi avastusi tehakse igal aastal. Kaitsealal elab suurem osa USA grislidest, lisaks palju teisi haruldasi loomaliike. Metsa looduslikku tasakaalu ähvardab rikkuda naftapuurimise alustamine.

Metsa külastab aastas üle poole miljoni turisti.


Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala

Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala on looduskaitseala Harju maakonnas Kuusalu ja Anija vallas. Kaitseala pindala on 13 086 hektarit.

Kaitseala on moodustatud 1991. aastal, et kaitsta Põhja-Kõrvemaa liustikuveetekkelisi pinnavorme, rabamassiive, järvi, kooslusi ja kaitsealuseid liike. Varem oli kaitseala nimetus Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala.

Looduskaitsealale jääb enam kui 30 järve, mille hulgas on ka Põhja-Eesti sügavaim Metstoa Umerikjärv.

Kaitsealale jäävate soode seas on suuremad Koitjärve raba, Kõnnu Suursoo ja Võhma raba.


The Way I Walk

"The Way I Walk" on Jack Scotti laul 1959. aastast. Lugu jõudis edetabelis Billboard Hot 100 35. kohale ning Suurbritannia singlimüügi edetabelis 20. kohale.

Eesti keeles kannab lugu pealkirja "Tee kus käin". Sõnade autor on Vello Salumets ning lugu on avaldatud Rock Hoteli 1999. aastal ilmunud heliplaadil "Kõva ketas".


Jay Epae

Jay Epae (sünninimega Nicholas Epae; 1932 Manaia, Taranaki, Uus-Meremaa – 29. juuli 1994) oli maoori päritolu poplaulja.


San Isabeli metsakaitseala

San Isabeli metsakaitseala on Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi keskosas asuv metsakaitseala. Kaitsealal asub 19 54 fourteener'ist ehk üle 14 000 jala (4300 meetri) kõrguse mäe, sealhulgas Mount Elbert, mis on kõrgeim mägi Colorados.

San Isabeli metsakaitseala on üks 11 metsakaitsealast Colorados. Kogu territooriumi pindala on 1 120 233 aakrit (4533 km²). Kaitseala laiub 11 maakonna territooriumil.


The Fool

"The Fool" on Naomi Fordi ja Lee Hazlewoodi populaarne laul. Loo esmaesitaja oli Sanford Clark. Singel avaldati 1956. aastal ja edetabelis Billboard Hot 100 jõudis see 7. kohale.

Hiljem on laulu esitanud veel näiteks Chris Farlowe, Elvis Presley, Billy Craddock, Robert Gordon ja The Animals.

Eesti keeles pealkirjaga "Kui loll ringi käin" on seda esitanud Rock Hotel ning lugu on salvestatud ka nende 1999. aasta heliplaadile "Kõva ketas". Eestikeelsete sõnade autor on Vello Salumets.


Roy Bennett

Roy C. Bennett (tuntud ka kui Roy Brodsky; 12. august 1918 – 2. juuli 2015) oli USA laulukirjutaja. Nii mõnedki tema laulud, mis ta kirjutas koos Sid Tepperiga said tuntuks Elvis Presley esituses. Aastail 1945–1970 avaldasid nad üle 300 laulu.


Red Roses for a Blue Lady

"Red Roses for a Blue Lady" on populaarne laul aastast 1948, mille kirjutasid Sid Tepper ja Roy C. Bennett (alias Roy Brodsky). Loo tuntuima versiooni esitajaks on ilmselt Vaughn Monroe. Laulu on esitanud veel Guy Lombardo ja tema Royal Canadians, Vic Dana, Wayne Newton ning Bert Kaempfert.

Eesti keeles on laulul kaks teksti, mis on teinud Heldur Karmo: "Kolm roosi" ja "Punased roosid". Need pealkirjad ja tekstid on vahetevahel ka omavahel vahetuses. Seda on esitanud näiteks Urve Uustalu, Kalju Terasmaa ning Ivo Linna koos ansambliga Rock Hotel.


Marmor, Stein und Eisen bricht

"Marmor, Stein und Eisen bricht" (eestikeelse pealkirjaga "Marmor, klaas ja külm graniit") on laul aastast 1965, mille muusika kirjutasid Christian Bruhn ja Drafi Deutscher ning sõnad Günther Loose. Laulu originaalesitaja on Drafi Deutscher. Laul jõudis nii Saksamaal kui ka Austrias singlimüügiedetabeli esikohale, laulu ingliskeelne versioon "Marble Breaks and Iron Bends" jõudis USA-s 80. kohale.

Eestikeelse versiooni laulust võib leida Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel plaadilt "Kõva ketas".


Arne Jacobsen

Arne Emil Jacobsen (11. veebruar 1902 – 24. märts 1971) oli Taani arhitekt ja disainer.

Ta oli üks Skandinaavia moodsa arhitektuuri mõjukamaid esindajaid koos Børge Mogenseni ja Hans Wegneriga.

Tema arhitektuuriteostest on tuntumad valge funktsionalistlik Bellavista korrusmajade piirkond Klampenborgis (1933–1934) Bellevue teater (1935–1936), Århusi raekoda (1939–1942), Söllerådi raekoda (1940–1942), Söholmi paarismajad Klampenborgis (1950–1954), Rödovre raekoda (1957), Glostrupi raekoda (1958), Munkegårdi kool Kopenhaagenis (1955–1959), SAS Royal Hotel Kopenhaagenis (1958–1960), Tomsi šokolaaditehas Ballerupis (1961), Taani pangamaja (1965) ning St Catherine's College Oxfordis (1964–1966).

Mööblidisainerina jäi Jacobseni tuntuimaks mööbliesemeks tool "Sipelgas". Tuntud ja auhinnatud toolid on ka "Muna" ja "Luik", mis on algselt loodud Kopenhaageni hotelli SAS Royal Hotel interjööri osana.

Tema kujundatud sööginõude ja söögiriistade hulgast tuuakse esile tavaliselt söögiriistade komplekti Flatware ja nõudekomplekti Cylinda Line.


I Sure Miss You

"I Sure Miss You" (eestkeelse pealkirjaga "Mul puudu oled sa") on Tex Davise ja Evelyn Bryani kirjutatud laul. Laul sai tuntuks Gene Vincenti ja tema ansambli Blue Caps esituses. Laul avaldati 1957. aasta albumil "Gene Vincent and The Blue Caps". 1977. aastal avaldasid loost oma versiooni Robert Gordon ja Link Wray.

Eestikeelsed sõnad on laulule kirjutanud Vello Salumets ja selle võib leida näiteks Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel plaadilt "Kõva ketas".


Tex Davis

Tex Davis (ka Sheriff Tex Davis ja täisnimega William Beauregard Davis, õieti aga Wilfred A. Douchette; 14. juuni 1914 Connecticut – 29. august 2007 Nashville, Tennessee) oli USA muusikamanager. Ta on laulude "Be Bop a Lula", "Race With the Devil", "Who Slapped John", "Important Words", "Bop Street", "I Sure Miss You" ning "Teenage Partner" kaasautor.


San Juani metsakaitseala

San Juani metsakaitseala asub Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi lääneosas ja hõlmab 7603 km² suuruse ala.

San Juani metsakaitseala piirneb põhjas Uncompahgre metsakaitsealaga ja idas Rio Grande metsakaitsealaga. Mets katab suurema osa San Juani mägede lõunaosast, mis jääb Ameerika veelahkmeahelikust lääne poole. Metsas asub kolm ürglooduse kaitseala: Lizard Head Wilderness, South San Juan Wilderness ja Weminuche Wilderness. Esimene neist asub osaliselt Uncompahgre metsakaitsealal, kaks ülejäänut asuvad osaliselt Rio Grande metsakaitsealal.

Kaitseala keskus asub Durangos. Lisaks sellele on kaitsealal kolm kohalikku kontorit Bayfieldis, Doloresis ja Pagosa Springsis.

Kaitseala läbib Durango–Silvertoni kitsarööpmeline raudtee. See on 73 km pikk, seda kasutatakse järjepidevalt alates 1881 ja see on tunnistatud riiklikuks ajaloomälestiseks.

Kaitseala kuulutas välja Theodore Roosevelt 3. juunil 1905. 21. septembril 2012 kuulutas Barack Obama osa metsakaitsealast Chimney Rocki rahvusmonumendiks.


Vaimu fenomenoloogia

"Vaimu fenomenoloogia" on Georg Wilhelm Friedrich Hegeli filosoofiline teos, mis ilmus 1807. aastal. Selles kirjeldatakse teadvuse arenemist dialektiliste üleminekutena. Selle kaudu tekkivat reaalsust nimetab Hegel vaimuks. "Vaimu fenomenoloogias" lõpeb üleminekute seeria absoluutses teadmises ehk vaimu teadlikuks saamises iseendast.


C. F. Hanseni medal

C. F. Hansen Medal (taani keeles C. F. Hansens Medaille) on Taani Kuningliku Kunstide Akadeemia kõrgeim ehituskunstialane auraha, mis antakse alates 1830. aastast igal aastal arhitektile, kes on andnud väljapaistva arhitektuurilise panuse. Autasustatavaid võib olla üks või mitu. Medal on nimetatud arhitekt C. F. Hanseni auks.


Gunnisoni metsakaitseala

Gunnisoni metsakaitseala on metsakaitseala Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis. Kaitseala hõlmab 1 672 136 aakri (6766 km²) suuruse ala.

Gunnisoni metsakaitseala asub viie Lääne-Colorado maakonna territooriumil. Piirneb White Riveri metsakaitsealaga läänes, Grand Mesa metsakaitseala ja Uncompahgre metsakaitsealaga läänes, San Isabeli metsakaitsealaga idas ning Rio Grande metsakaitsealaga lõunas.

Kaitseala kuulutati välja Theodore Roosevelti poolt 13. juunil 1905 ja nimetati maadeuurija John W. Gunnisoni järgi.


Mälestus

Mälestus on mällu jäänud või ka üles tähendatud mälupilt või meenutus mingist sündmusest, asjast või isikust.


I Just Met a Memory

"I Just Met a Memory" (eestikeelse pealkirjaga "Mälestus") on Robert Gordoni, Scotty Turneri ja Diane Lamperti kirjutatud laul. Laul avaldati esmakordselt Robert Gordoni 1979. aasta albumil "Rock Billy Boogie", kus rütmikitarri mängib ka Scotty Turner. Laul on avaldatud veel Gordoni albumitel "Black Slacks" (1994), "Rock Billy Boogie/Bad Boy" (2001) ja "Rock Billy Boogie: RCA Years" (2007).

Laulu eestikeelsed sõnad on kirjutanud Kaari Sillamaa ning lugu on avaldatud Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel 1999. aasta albumil "Kõva ketas".


Costilla maakond

Costilla maakond (Costilla County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°28' N, 105°73' W. Lõunas piirneb maakond New Mexico osariigiga.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Luis, kus 2020. aasta seisuga elas 598 inimest. Maakonna ainus teine linn on Blanca (322 elanikku).

Maakonna pindala on 3200 km². Veepindala on 9 km².

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 3499. Aastal 2010 oli elanikke 3524 ja 2000. aastal 3663. Costilla maakond on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega maakond osariigis – 2020. aastal moodustasid ladinaameeriklased maakonna elanikkonnast 56,82%.


Württembergi hertsogkond

Württembergi hertsogkond (saksa keeles Herzogtum Württemberg) oli riik Edela-Saksamaal. Württembergi hertsogkond oli Saksa-Rooma riigi osa aastatel 1495 kui 1806. Hertsogkonna pikaealisus ligi 4 sajandit oli peamiselt tema suuruse tõttu, olles suurem, kui tema vahetud naabrid. Reformatsiooni ajal seisis Württemberg silmitsi tugeva survega Saksa-Rooma riigi poolt jääda liikmeks. Württemberg vastustas korduvaid Prantsuse sissetunge 17. ja 18. sajandil. Württemberg oli otse Prantsuse ja Austria armeede teel, kes tegelesid kauase vastasseisuga Bourbonide ja Habsburgide vahel. Aastal 1803 ülendas Napoleon hertsogkonna Württembergi kuurvürstkonnaks Saksa-Rooma riigis, ja kui ta keisririigi aastal 1806 lõpetas, ülendati kuurvürstkond Württembergi kuningriigiks.


Komposter (augustaja)

Komposter on seade piletite, talongide vms augustamiseks nende märgistamise eesmärgil.

Kompostreid kasutatakse näiteks ühissõidukites, et märgistada reisija sõidupilet kasutatuks.

Kompostriga augustamist nimetatakse komposteerimiseks ehk mulgustamiseks.


Børge Mogensen

Børge Mogensen (13. aprill 1914 – 5. oktoober 1972) oli rahvusvaheliselt tunnustatud Taani funktsionalistlik mööblidisainer.

Koos teiste nimekate Taani mööblidisaineritega nagu Arne Jacobsen ja Hans Wegner on Mogesen üks Skandinaavia disaini mõjukamaid esindajaid, kelle töö ja looming tegid taani disaini terves maailmas tuntuks.

Børge Mogensen õppis mööblikujundust Taani Disainikoolis (Danmarks Designskole) Kopenhaagenis aastatel 1936–1938 ja arhitektuuri Taani Kuninglikus Kunstide Akadeemias 1938–1942.


Susanville (Oregon)

Susanville on asula Granti maakonnas Oregoni osariigis Ameerika Ühendriikides.

Susanville oli kullakaevanduslinn, mis asutati 1862. või 1864. aastal ja on nüüd kummituslinn.

1913. aastal leiti Susanville'i lähedal asuvast kaevandusest Armstrongi kullatükk, mis kaalus 80,4 untsi ehk 2,2793 kilogrammi.


Dyersville

Dyersville on endine kaevanduslinn ja nüüd kummituslinn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis Summiti maakonnas.

Dyersville sai nime metodisti kiriku pea John Lewis Dyeri järgi. Dyersville'is töötas kaevandus aastatel 1883–1908. Dyersville'is asub kümme või kaksteist mahajäetud palkmaja.

Dyersville asub 3316 meetrit merepinnast kõrgemal.


!!

suurepärast käiku males ja kabes kahekordset faktoriaali matemaatikas helitut retrofleksset imihäälikut põhjakhoisani keeltes ja daminis tõeväärtuseks konverteerimise pseudooperaatorit mõnes programmeerimiskeeles loendi elementide toomise operaatorit programmeerimiskeeles Haskell mitmust akadeemilistes organisatsioonides kasutatavates lühendites.


Susanville

Susanville on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Lasseni maakonna halduskeskus.

Linnas elas 2010. aastal 17 974 inimest.


!!!Fuck You!!!

"!!!Fuck You!!!" on ansambli Overkill EP 1987. aastast (helikassett 1987 ja CD 1990).

See on praegu väga haruldane, kuid 1996 anti selle materjal uuesti välja albumil "!!!Fuck You!!! and Then Some".


Hans Wegner

Hans Jørgensen Wegner (2. aprill 1914 – 26. jaanuar 2007) oli Taani mööblidisainer, kelle looming, lisaks Poul Henningseni ja Arne Jacobseni jt omale, tegi taani disaini eelmise sajandi keskpaigas rahvusvaheliselt tuntuks. Tema modernistliku kooli rõhuasetusega funktsionaalset modernistlikku stiili on sageli kirjeldatud kui "orgaanilist funktsionaalsust". Antud koolkond tekkis peamiselt Skandinaavia riikides, kus tegutsesid samal alal Poul Henningsen, Alvar Aalto, Arne Jacobsen jt. Oma eluajal kavandas ta üle 500 tooli, millest üle 100 läks masstootmisse ning millest paljud on muutunud äratuntavateks disainiikoonideks. Lisaks mööblile lõi ta lauahõbedat, tapeete ja palju erinevaid valgusteid.

Enne Kopenhaageni Kunsti- ja Käsitöökooli astumist õppis ta tisleritööd. Samas koolis oli ta hiljem 1946–1953 loengupidaja. Alates 1938–1942 töötas ta mööblidisainerina Arne Jacobseni ja Erik Molleri arhitektuuribüroos. Aastal 1943 asutas ta oma praksise Gentoftes ja tegi koostööd Børge Mogenseniga sisekujunduse loomisel, mida eksponeeriti 1946. aastal Kopenhaagenis toimunud mööblinäitusel. Kogu oma pika karjääri jooksul projekteeris ta palju mööblit tuntud Taani mööblitootjatele Johannes Hansenile ja Fritz Hansenile.

Wegner on pälvinud olulisi disainiauhindu alates Lunningi auhinnast aastal 1951, Milano Triennale Grand Prix'ist samal aastal, prints Eugeni medalist Rootsis kuni Taani Eckersbergi medalini. 1959. aastal andis Londoni Royal Society of Arts talle kuningliku audoktori nimetuse (Royal designer for industry). Tema loomingut on mitmes mainekas rahvusvahelises disainikogus, sealhulgas New Yorgi Moodsa Kunsti Muuseumis ja Müncheni Die Neue Samlungis.


Fuck You

"Fuck You", Cee Lo Greeni laul (2010) "Fuck You", Lily Alleni laul (2009) "Fuck You", Dr. Dre laul (1999) "Fuck You", Damageplani laul (2004) "Fuck You", Anna Davidi singel (2006) "Fuck You", Bad Religioni singel (2012) ...

Inimestevahelises suhtlemises "Fuck You" (mine) persse! – (roppus (ka tänavaslängis). (interjection) Fuck You! Do it yourself!


!!!Fuck You!!! and Then Some

"!!!Fuck You!!! and Then Some" on Overkilli album 1996. aastast.

Sellel on uuesti välja antud EP-de "Overkill" (1984) ja "!!!Fuck You!!!" materjali. Albumil on veel mõned kontsertsalvestised, sealhulgas Black Sabbathi laulu "Hole in the Sky" kaver.


!!Destroy-Oh-Boy!!

"!!Destroy-Oh-Boy!!" on ansambli New Bomb Turks debüütalbum (1993).

Albumi materjal salvestati 1992. aastal Brooklynis.

Bänd arvas, et nende albumit ei panda tähele ning see vajub unustuse hõlma, kuid tegelikult sai see palju positiivseid arvustusi.


¡¡Que corra la voz!!

"¡¡Que corra la voz!!" on ansambli Ska-P viies stuudioalbum (2002).

Albumi pikkus on 48 minutit ja 16 sekundit.


Sekele keel

Sekele keel on põhjakhoisani keelteks nimetatava murdekontiinumi põhjapoolne osa. Sellesse kuulub ka maligo keel.

Sekele keel oli kunagi laialt levinud Angola lõunaosas. Praegu kõneleb seda diasporaa Namiibia põhjaosas.

Emakeelena kõnelejate arv oli 2000. aastal ligi 8000.


Luumurd

Luumurd ehk fraktuur (ladina keeles fractura) on vigastus, mille korral luu murdub või on murdunud.

Luumurd võib olla kinnine, sel juhul pole murdunud luud ennast näha. Lahtise luumurru korral on vigastada saanud ka luud katvad koed ja murdunud luu on nähtaval.

Luu võib murduda äkilise ja tugeva jõu või pikaajalise pinge tagajärjel.

Luumurde soodustavad luuhõrenemine ja teised haigused, mis luid nõrgestavad.


Aeg meid muutnud on

"Aeg meid muutnud on" on 1995. aastal ilmunud ansambli Rock Hotel stuudioalbum. Plaadi andis välja firma Red Hot Records. Plaadi on masterdanud Mika Jussila Helsingis asuvas stuudios Finnfox Studios. Produtsendiks on Ülari Kirsipuu.


Edu Valem (kool)

"Edu valem" on vene õppekeelega erakool Tallinnas.

Kool paikneb alates 2012/2013. õppeaastast koolihoones Tartu mnt 23, kus varem on paiknenud vene õppekeelega Tallinna 3. Keskkool ja käesoleva sajandi algul Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium.

Kool alustas tööd kahe klassikomplektiga ning plaanib igal aastal uue 1. klassi juurde võtta. Vanal Lasnamäel asub ka lasteaed "Edu valem".


Kahekordne hüüumärk

Kahekordne hüüumärk (‼) on tüpograafiline märk, mis ühendab kaht hüüumärki.

Selle Unicode'i kood on U+203C (8252).


!?

!? on hüüumärgi ja küsimärgi ühend.

Seda kasutatakse tavaliselt hämmastusevarjundi markeerimiseks küsilause lõpus.


Interrobang

Interrobang (‽) on pealistikku asetatud hüüumärgist ja küsimärgist saadud kirjavahemärk. Mõnikord asendatakse see ühendiga ?! või !?.

Seda kasutatakse mõnes keeles erutust või uskumatust või retoorilist küsimust väljendava küsilause lõpus. Koomiksis väljendab ta sageli üllatust.

Märgi leiutas 1962 Martin K. Speckter, USA reklaamifirma Martin K. Speckter Associates juht. Ta leidis, et üheks kirjavahemärgiks kokkusurumine parandaks reklaami stiili. Ta tegi ettepaneku uue märgi kasutuselevõtuks ajakirjas TYPEtalks avaldatud artiklis ning palus lugejatel pakkuda sellele nime. Speckter valis välja nimetuse interrobang, mis on moodustatud ladina sõnast interrogatio, mis tähendab muu hulgas 'retoorilist küsimust', ning sõnast bang, mis tähendab trükkalite žargoonis 'hüüumärki'.

1960ndatel oli see märk suhteliselt palju kasutusel, kuid sellest pole saanud standardset kirjavahemärki.


¿¡Revolución!?

"¿¡Revolución!?" on Québeci ajakirjaniku ja filmimehe Charles Gervais' 2006. aastal valminud poliitiline dokumentaalfilm Venezuela presidendi Hugo Cháveze juhitud Bolívari revolutsioonist Venezuelas.

Filmi produtseeris Télé-Québec. Filmis näidatakse teiste seas Hugo Chávezt, José Vicente Rangeli, Julio Borgest ja Donald Rumsfeldi.

Filmi ajendas aprillis 2005 kuuldud uudis, et Hugo Chávez otsustas venezuelalastele tasuta laiali jagada miljon eksemplari "Don Quijotet".


¡A Luchar!

¡A Luchar! oli Colombia vasakpoolne poliitiline liikumine.

See asutati 1985 Belisario Betancuri valitsuse rahvusliku dialoogi poliitika taustal legaalset väljundit otsinud põrandaaluste liikumiste Rahvuslik Vabastusarmee, Tööliste Revolutsiooniline Partei ja Revolutsiooniline Integratsiooniliikumine – Vaba Isamaa koostöös.

20. juunil 1985 korraldati poliitiline streik Betancuri majanduse liberaliseerimise ja rahuläbirääkimiste poliitika vastu. Aastal 1986 korraldati esimene kongress.

Liikumise eesotsas oli Nelson Berrío.