Pahoehoe

Pahoehoe ehk pahoehoe-laava on siledapinnaline laavavool.

Termin "pahoehoe" tuleb havai keelest ja tähendab sileda pinnaga mittepurunenud laavat.

Mõnikord peetakse "pahoehoe" sünonüümiks terminit "köislaava", mis ei ole korrektne. Köislaava on küll pahoehoe-laava, kuid kõik pahoehoe laavavoolud ei kuulu köislaavade hulka. Köislaava on pahoehoe, mille pealispind on niivõrd kurrutatud, et meenutab üksteise kõrval asetsevaid köisi.

Pahoehoe on levinumatest laavavooludest kõige väiksema viskoossusega. Pahoehoe on vähem levinud kui teine tuntud laavavoolutüüp aa-laava. Erinevalt aa-laavast on tahkunud pahoehoe-laava peal enamasti hea käia. Sellele vaatamata võib pahoehoes olla tühikuid, mistõttu võib pealmine koorik käija jala all murduda. Vulkanoloog Peter Francis kirjeldab seda nii: "Kui see juhtub esimest korda, oled meeldivalt üllatunud, kui kahekümnendat korda, oled meeleheitel, edaspidine aga ei kannata enam trükimusta."

Et pahoehoe on laava kohta väikese viskoossusega, on edasitungiva voolu paksus enamasti vaid 10...20 cm. Edasitungiv laava jahtub ja peatub, tema seest ja pealt aga tulevad uued voolud, mistõttu pahoehoe koosneb paljudest väikestest laavavooludest. Et laava jahtub pealt kiiremini, tekib koorik, mis sisemuses oleva vedela laava edasiliikumise tõttu lükatakse kurdu. Teatud piiri ületamisel koorik puruneb ja tekib laavavool, mille omadused on aa-laava ja pahoehoe-laava vahepealsed. See võib areneda edasi aa-laavaks. Aa-laavast ei saa aga kunagi pahoehoe-laavat.

Kui aa-laava võib moodustuda nii basaltsest kui ka andesiitsest laavast, siis pahoehoe ei koosne kunagi andesiidist, vaid ainult basaldist. Andesiitne laavavool on pahoehoe moodustumiseks liiga viskoosne.

Kui pahoehoe-laava pealmine kiht jahtub piisavalt kaua, võib tekkinud koorik laavavoolu purunemisel püsima jääda, isegi kui laavavoolu veel vedel sisu ära voolab. Sedasi võivad tekkida laavakoopad, mis püsivad kooriku kokkulangemiseni.


Köislaava

Köislaava (inglise ropy pahoehoe) on pahoehoe, mida iseloomustab tugevasti kurrutatud laavavoolu pind.

Köislaava pind meenutab üksteise kõrval asetsevaid köisi, sellest ka nimi.

Köislaava tekib, sest laavavool jahtub pealt kiiremini, mistõttu tekib koorik, mis sisemuses oleva vedela laava edasiliikumise tõttu lükatakse kurdu. Kurdude purunedes saab köislaavast aa-laava.


Velikije Luki

Velikije Luki on linn Venemaa Pihkva oblasti lõunaosas Lovati jõe ääres, Velikije Luki rajooni halduskeskus.


Obsidiaan

Obsidiaan ehk vulkaaniline klaas on ränirikka koostise ja klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim.

Obsidiaan on kivimiliselt enamasti rüoliidile vastava keemilise koostisega, kuid erineb sellest kristallilise struktuuri puudumise poolest. Obsidiaanile on omane karpjas murre. Obsidiaan on enamasti musta värvi, aga võib olla ka pruun, punakas või isegi roheline. Erikaal on umbes 2,6.

Sarnasuse tõttu mineraalidega peetakse obsidiaani mõnikord mineraaliks. See aga ei ole õige, sest mineraalidel peab olema kristallstruktuur (väga väheste eranditega) ja kindel või kindlates piirides muutuv (keemilise valemiga väljendatav) koostis, mida obsidiaanil ei ole. Mõnikord nimetatakse obsidiaani mineraloidiks.

Obsidiaan ei sisalda enamasti fenokristalle, ta on afüürilise struktuuriga. Reeglina ei esine ta mitte suurte massidena, vaid kihiliselt, olles ümbritsetud sarnase koostise, kuid väga vesikulaarse pimsi poolt.

Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka vulkaaniline klaas aja jooksul kristalliseeruma. See protsess on siiski väga aeglane ja võib võtta miljoneid aastaid. Kainosoikumieelsest ajast pärit vulkaanilise klaasi leiud on seetõttu väga haruldased.

Tuntuim obsidiaani leiukoht Euroopas on Lipari saartel. Kohati leidub obsidiaani rohkelt Ameerika Ühendriikides. Californias on laavakuppel, mille nimi on Big Glass Mountain ehk suur klaasimägi, mida ta ka tõesti on. See coulée'ks nimetatav pinnavorm on mitmesaja meetri paksune, mis põhiosas koosneb vulkaanilisest klaasist.

Vulkaanilist klaasi leidub ka Kuul, kuigi seal esineb ka meteoriiditabamustel tekkinud klaasi ja neid eristada on raske.


Apatši pisar

Apatši pisar on obsidiaanist ehk vulkaanilisest klaasist koosnev ümardunud purdosake.

Apatši pisaraid kasutatakse peamiselt ehetena. Nimetus pärineb Ameerika Ühendriikidest, mille edelapoolsemas lõunaosas elavad apatši indiaanlased.


Ansambel (muusika)

Ansambel (prantsuse keeles ensemble, 'koos') on muusikas vähemalt kaheliikmeline rühm koos esinevaid pillimängijaid või lauljaid. Kuigi ka iga orkester on ansambel, kasutatakse muusikapraktikas ansambli sõna eelkõige kuni kümneliikmeliste kammermuusikakoosseisude ja väiksemate kammerorkestrite tähistamiseks.

Ooperis nimetatakse ansambliks vähemalt kahest lauljast koosnevat koosseisu.

Hinnanguna kasutatakse sõna 'ansambel', kui soovitakse kirjeldada koos musitseerivate instrumentalistide või lauljate ühist stiilitunnetust, rütmilist ajastatust, kõlalist tasakaalu ning võimekust sulatada inimeste individuaalsused üheks tervikuks.

Ansamblid liigitatakse vokaalansambliteks, instrumentaalansambliteks ja vokaal-instrumentaalansambliteks.

Suuremaid ansambleid nimetatakse orkestriteks või koorideks.

Levimuusikas nimetatakse ansambleid ka bändideks.


Ansamblimuusika

Ansamblimuusika on muusika liik, mida esitavad ansamblid.

Ansamblimuusika võib olla kirjutatud (vastavalt esitajate arvule) duole või duetile, triole või tertsetile, kvartetile, kvintetile, sekstetile, septetile või oktetile.

Suurematele koosseisudele kirjutatud muusikat nimetatakse koori- või orkestrimuusikaks.


Douglas MacArthur

Douglas MacArthur (26. jaanuar 1880 Little Rock, Arkansas – 5. aprill 1964 Washington) oli USA sõjaväelane.

USA armee kindralina juhtis ta Teise maailmasõja ajal USA relvajõude Vaikse ookeani sõjatandril.

MacArthur oli USA avalikkuses väga tuntud ja kõrgelt hinnatud väejuht.

Ta oli Jaapanile aatomipommi heitmise peamine pooldaja.


Oskar Ernst Emil Tomberg

Oskar Ernst Emil Tomberg (23. oktoober / 4. november 1866 Tudulinna – 6. veebruar 1938 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Oskar Tomberg sündis rentnik Johannes Tombergi ja Wilhelmine Tombergi kolmanda pojana. Ta õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis ja 1884–1889 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Vaivara koguduses (venna Christoph Dietrich Georgi juures). Ordineeriti 3. veebruaril / 15. veebruaril 1891 Tallinnas õpetajaks.

Vaimulikutööd alustas 1891. aastal Koeru Maarja-Magdaleena koguduse abiõpetajana. Seejärel oli 1892. aastal Eestimaa vikaarõpetaja, 1892–1895 Tallinna Toompea Kaarli koguduse abiõpetaja ning 1896 – 15. oktoober 1932 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, 1917–1920 Ida-Harju praostkonna praost, alates 1932. aastast emerituuris.

1912. aastal koostas ta ülevaate Jõelähtme koguduse ajaloost, mis avaldati kiriku uue torni ja kella õnnistamise päevaks 4. novembril 1912.


Tefra

Tefra ehk vulkaaniline sete on vulkaanist väljapaiskunud materjal, mis lasub maapinnal pudeda settena.

Tefra on kokkuvõttev termin, millega tähistatakse materjali, mis on plahvatusliku vulkaanipurske käigus vulkaanist välja paisatud ja läbi õhu maapinnale sadanud. Tefra ei ole kompaktne kivim, vaid pude sete. Ignimbriit, rüoliit, obsidiaan, tuff jne ei kuulu tefra hulka. Siiski ei tule sellest aru saada nii, et tefra ei võiks kivimiliselt neist koosneda. Vastupidi, pimsist tefra tihti koosnebki. Täpselt samamoodi koosneb ka liiv peamiselt kvartsist, mida leidub ka kivimite koostises, kuid liiva ennast ei peeta pudeduse tõttu kivimiks, vaid setteks. Tuff on litifitseerunud tefra.

Tefra koostisosad võivad olla mitmesuguse suuruse ja kujuga. Suuruse alusel eristatakse vulkaanilist tuhka (terade läbimõõt kuni 2 mm), lapille (2...64 mm) ja vulkaanilisi pomme ning plokke (üle 64 mm). Tefra võib vulkaanist väljudes levida väga laialdasele alale, ülipeened osakesed võivad rännata atmosfääri ülakihtides ka üle maailma.

Et tefrakihid on laialdase levikuga, on nad heaks reeperiks stratigraafilisel korreleerimisel. See on pannud aluse teadusharule nimega tefrakronoloogia.

Tefral võib olla märkimisväärne mõju keskkonnale. Näiteks 1783. aasta Laki vulkaani purske keskkonnamõjud põhjustasid Islandil ulatusliku katastroofi, sest hukkus veerand saare elanikkonnast. Pärast Tambora ja Krakatau vulkaanipurskeid täheldati aga paari aasta jooksul kogu maailmas kliima järsku jahenemist.


Pulli asula

Pulli asula oli Kunda kultuuri asula, seni teadaolevatel andmetel Eesti vanim inimasula. Asulakoht asub Pärnu jõe paremal kaldal, Sindi linnast 2 km ülesvoolu Pulli küla lähedal.

Eesti alale saabusid vanimad asukad taganeva jääserva kannul tõenäoliselt niipea, kui tekkisid tingimused elamiseks (taimestik, loomastik). Algul asuti Eestisse ilmselt vaid hooajati, kuid äärmiselt õhukese kultuurikihiga ajutisi laagriplatse seni leitud ei ole. Seetõttu on vanimaks mesoliitikumi inimasustuse jäljeks siiani jäänud Pulli asula, kus rändavad kütid ja korilased peatusid mitmesaja aasta vältel. Asula kasutusaeg on radiosüsinikdateeringu alusel umbes aastatel 9000–8550 eKr. Juba sellel ajal oli paik pidevas üleujutusohus ja jäeti lõpuks sel põhjusel ka maha. Hiljem jäi asulakoht jõe ja siis järve vee ning setteliiva alla.

Teistest, hilisematest Kunda kultuuri leiukohtadest esineb Pulli asulas mustjas tulekivi, mille kõige lähemad leiukohad asuvad Lõuna-Leedus ja Põhja-Valgevenes. Seetõttu on arvatud, et Pulli asulas elanud inimesed pärinesid sealt.

Võis olla nii, et jääaegse jääkilbi taandumisel põhja poole saabusid inimesed piki Daugava jõge ja sealt piki Liivi lahe rannikut Pärnu jõe suudmeni; tol ajal oligi merekallas ja jõesuu umbes Sindi juures, tuhat – paar tuhat aastat hiljem aga juba Reiu kandis – seal ongi teine, Sindi-Lodja asulakoht, mis on umbes 1500 aastat noorem kui Pulli.

Esimene juhuleid – suur mustast tulekivist laastude löömisest ülejäänud nukleus – leiti Pullilt juba 1930. aasta paiku. Asulajäänused avastati 1967. aastal jõekalda paljandis liiva kaevandamisel, ligi 3 m paksuse liiva- ja savikihi alt. Asulat on kaevatud aastatel 1968–1973 ja 1975–1976 Lembit Jaanitsa juhatusel.

Kaevamistel on umbes 1000 ruutmeetri suuruselt alalt kogutud 1175 leidu, mille hulgas on enim mustast tulekivist väikeesemeid: otsakõõvitsad ja luust torke- ja lõikeriistade tulekivist pistikterad. Tulekivikilde, mis viitaksid kohapealsele tulekivi töötlemisele, on vähe. Võrdlemisi sagedaseks leiuks on ka peenelt retušitud tulekivist nooleotsad. Luuesemetest on enamasti säilinud katked. Samuti on leitud mitmesuguseid luutalvasid ja loomahammastest ripatseid. Pulli asulast leitud koerahammas on vanim tõend kodustatud koera esinemise kohta Eestis.

2022. aastal püstitati asulasse ka koera kuju, mille valmistas skulptor Simson von Seakyl.


Johann Gutslaff

Johann Gutslaff (ka Johanne(s) Gütslaff, Gutsleff) (sündinud Ida-Pommeris Daberis (praegune Poola linn Dobra Nowogardzka Lääne-Pomorze vojevoodkonnas); surnud 11. märtsil 1657 Tallinnas) oli baltisaksa pastor ja kirjamees.

Gutslaff õppis Greifswaldi ja Leipzigi ülikoolis. 1639 õppis Academia Gustavianas, 1641. aastast töötas Urvaste pastorina.

1644. aastal avaldas Urvaste pastor Johann Gutslaff Sõmerpalu mõisniku Hans Ohmi kulul raamatu "Lühike teade ja õpetus vääralt pühaks peetud Võhandu jõest Liivimaal". Raamatu teadaolevat ainueksemplari Eestis säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis. J. Gutslaff tõlkis heebrea keelest lõunaeesti keelde osa vanast testamendist ja koostas lõunaeesti keele grammatika.

Urvaste kirikusse on Johann Gutslaffile kui koguduse nimekaimale pastorile paigaldatud mälestustahvel. Tema ametisoleku ajal käigus olnud armulauapeeker oli kirikus kasutusel 2004. aastani.

1656–1658 aastate Vene-Rootsi sõja ajal, 1656. aastal asus Johann Gutslaff Tallinna, kus ta suri 1657. aastal katku. Tema poeg Eberhard Gutsleff vanem (1654–1724) oli baltisaksa teoloog, Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja 1681–1700 ja koguduse pastor 1700–1724.

Johann Gutslaffi saksakeelse lõunaeesti keele grammatika tõlkis oma diplomitööna eesti keelde Marju Lepajõe.


Guido Arezzost

Guido Arezzost (ladina keeles Guido Aretinus; itaalia keeles Guido d'Arezzo, Guido monaco 'mungaks pügatud Guido'; 991 või 992 – pärast 1033. aastat) oli benediktiini munk Toscanas, keskaegne muusikateoreetik ja muusikaõpetaja.

Tema peateos "Micrologus de disciplina artis musicae" oli Boëthiuse kirjutiste järel kõige loetum muusikaalane traktaat keskajal.


Sindi-Lodja asulakohad

Sindi-Lodja asulakohad on kolm kiviaegset asulakohta Pärnu jõe vasakkaldal Reiu jõe suudme lähistel Pärnu maakonnas Eestis.

Sindi-Lodja I asulakoht Pärnu jõe vasakul kaldal Reiu jõe suudme juures avastati 2000. aastal ja seal kaevati vahemikus 2001–2003 läbi 115m² suurune piirkond. Leide saadi sealt suhteliselt vähe, mis osutab, et tegu võis olla asula äärealaga. Leiukihist saadud süsi dateeriti vahemikku 7050–6700 eKr.

Sindi-Lodja II asulakoht on Pärnu jõe ääres Reiu jõe suudmest ca 400 m ülesvoolu. Asulakoht avastati 2000. aastal ja järgmisel aastal viidi seal läbi väikesemahulised kaevamised. Leide saadi suhteliselt palju ja kultuurikihis olnud puit dateeriti vahemikku 7200–6650 eKr.

Sindi-Lodja III asulakoht on samuti Pärnu jõe vasakkaldal, Sindi-Lodja II asulakohast 300 m kirdes. See avastati 2001. aastal ja sellest 75m² kaevati läbi vahemikus 2001–2004. Kultuurikiht sisaldas rohkelt noorema kiviaja (neoliitikumi) erinevate perioodide leide. Savinõudest olid esindatud ennekõike tüüpiline ja hiline kammkeraamika, aga ka Narva keraamika ja nöörkeraamika. Kaldajoone nihkumise kronoloogia järgi hinnati asulakoha vanus vahemikku 3980–3230 eKr ehk varasesse neoliitikumi, ehkki leidus märke ka hilisneoliitilisest inimasustusest.


Reiu jõgi

Reiu jõgi (saksa der Reidenhofsche Bach) on Pärnu jõe alamjooksu vasakpoolne lisajõgi. Reiu jõe pikkus on 73 km ja valgla pindala 917 km².

Reiu jõgi paikneb Pärnu madalikul ning on neerukujulise vesikonnaga. Algab Soka järvest Lätis ja suubub Pärnu jõkke vasakult kaldalt 9,1 km kaugusel suudmest.

Reiu jões leidub jõeforelli, haugi, särge, säinast, roosärge, lutsu, ogalikku, ahvenat, kiiska jt.


Koonga vald

Koonga vald oli vald Pärnu maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende nelja valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääneranna vald.

Koonga vald piirnes põhjas Lihula ja Vigala vallaga, idas Halinga valla ja Lavassaare aleviga, lõunas Audru ja Tõstamaa vallaga ning läänes Varbla ja Halinga vallaga.

Koonga viimane vallavanem oli Mikk Pikkmets.


Soontagana maalinn

Soontagana maalinn (10.–13. sajand) paikneb Lääneranna vallas Pärnumaal suure Avaste soo lõunapoolses osas Maalinna soosaarel. Alates 1981. aastast (uuendatud 2003) jääb see 5226 ha suurusele Avaste looduskaitsealale.

Soosaare lõunapoolsel ümara lameda kupli taolisel osal asus kaks Maalja peret. Ühes neis öeldi teadvat, et nende esivanemad on elanud samal paigal 22 inimpõlve. Maalinna vahetust lähedusest, Kureselt, pärineb ka Soontakide suguvõsa, oletatavasti linnuse valitsejate järeltulijad, kes elasid siin teise maailmasõjani. Nüüd on siit viimased elanikud lahkunud.

Ümmarguselt 3000 ruutmeetri suuruse õuepindalaga Soontaga maalinn oli muistsete läänlaste üks tuntumaid kindlustusi. Läti Henriku Liivimaa kroonikas mainitakse seda korduvalt Soontagana kihelkonna keskusena, mida sakslased piirasid juba 1210. aastal, kuid ei suutnud rünnakuga vallutada. 1215. ja 1216. aasta vahetusel oli maalinn sunnitud alistuma, lastes sisse preester Gottfriedi rahvast ristima. Kuid alles 1226. aastal ristiti siin krooniku teatel viimased ristimata olnud eestlased. Ilmselt võib sellest aastast lugeda soontagalased täielikult alistunuteks.

Juba 1895. a. tegid maalinnas kaevamisi R. Stackelberg ja Sergei Bogojavlenski. Tookord avastati muitseste ehitiste poolpõlenud palke, mõned savinõutükid ja üks pronksese. 1965. aasta väljakaevamistel (juhtis Aita Kustin) ja 1966. kuni 1971. aastal teostatud väljakaevamistel (juhatas Evald Tõnisson) avastati kaitseehituste ja elamute rususid, sealhulgas kerise ja laega ahjuvaresid. Leiti söestunud vilja, rauast adratera, vikatiosi, käsikivi alumine poolik. Rohkesti oli koduloomade luid. Enamik leide - hoburaudsõled, noole- ja odaotsad, kirved - kuuluvad 11. sajandist 13. sajandi alguseni. Selgus, et linnuse aluse moodustab looduslik paerahn, muldkeha on sellele kokku kantud otse linnuse jalamilt, et suurendada ühtlasi nõlva suhtelist kõrgust. Kaks põlist pärna tähistavad pärimuse kohaselt linnusevanema talu asukohta.


Koonga valla vapp

Koonga valla vapp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Koonga valla vapp.

Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 26. aprillil 1996 ning õnnistatud sama aasta 20. augustil.

Vapi autor on Priit Herodes.


Pentagon (täpsustus)

Pentagon on USA Kaitseministeeriumi hoone.

Pentagon on Washingtoni metroo jaam USA Kaitseministeeriumi hoone lähedal. Pentagon oli Nõukogude Liidus valmistatud arvuti. Patagón, kergetank


Kunda Lammasmägi

Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas.

See leiukoht on andnud nime Kunda kultuurile.


Äge pulmokardiaalne puudulikkus

Äge pulmokardiaalne puudulikkus ehk akuutne cor pulmonale on tundide või päevade jooksul kujunev hingamise ja vereringe häire, mida põhjustab parema südamepoole ülekoormus.


Pidžin

Pidžin (inglise keeles pidgin) on segakeel, mis tekib eri emakeelte kokkupuutel.

Pidžinile on iseloomulik, et see ei ole ühegi inimese emakeel; seda räägitakse teise keelena. See tekib, kui eri keelte kasutajad ei oma kindlat lingua franca't, kuid neil on vajadus omavahel suhelda. Tüüpiliselt tekivad pidžinkeeled kohtades, kus käib tihe kaubanduslik suhtlus (nt sadamates).

Sel on enamasti väike sõnavara ja lähtekeeltega võrreldes lihtsam grammatiline struktuur (näiteks võib puududa sõnamuutmine) ja häälikusüsteem. Tüüpiline on, et nimisõnad ei käändu ja tegusõnad ei pöördu. Kui nt eesti keeles öeldakse: "Poiss ütles, et läheb koju.", siis eesti pidžinis öeldakse sama lause: "Poiss ütlema minema kodu."

Pidžin ei ole tavaliselt inimese emakeel, kuid leidub piirkondi, kus see on kogukonna põhiline keel (nt tok-pisini keel Paapua Uus-Guineas). Enamasti kujunes pidžin välja sadamalinnades. Samas võib pidžin võib kujuneda lapse emakeeleks, kui vanemad seda talle algusest peale õpetavad.

Kui pidžin laieneb mingi rühma rahvuskeeleks ja selle sõnavara ja grammatika täieneb, siis nimetatakse seda sageli kreoolistunud keeleks ehk pidžinit, mida kõneldakse emakeelena, nimetatakse kreoolkeeleks. Pidžinkeeled kipuvad siiski kreoolkeeleks arenemise asemel välja surema.


Südameglükosiidid

Südameglükosiidideks nimetatakse südamenõrkuse raviks kasutatavaid lämmastikku mittesisaldavaid ühendeid, mis hüdrolüüsimisel lagunevad suhkruks ja aglükooniks. Viimane on ühtlasi südameglükosiidide farmakoloogilise toime kandjaks.


2001. aasta Norra parlamendivalimised

2001. aasta Norra parlamendivalimised toimusid 10. septembril. Osavõtt valimistest oli 74,5%.

Norra Töölispartei säilitas oma koha populaarseima parteina, kuid kaotas eelmiste valimistega võrreldes parlamendis 22 kohta. Suurim võitja oli Høyre, kes sai 15 kohta juurde.

Pärast valimisi moodustasid Kristlik Rahvapartei, Høyre ja Venstre Kjell Magne Bondeviki juhitava paremtsentristliku valitsuse.


Ultima Thule (Eesti ansambel)

Ultima Thule on eesti rokkansambel, mis tegutseb alates 1987. aastast. Bändi liidriks oli 2022. aastani Riho Sibul, seal on lisaks temale laulnud ka Tõnis Mägi ja Silvi Vrait.

1980. ja 1990. aastatel oli Ultima Thule üks Eesti olulisemaid ja mõjukamaid rokkbände ning on suuresti selle positsiooni säilitanud siiani.

Ultima Thule tuntusele pandi alus laulva revolutsiooni aegadel, kui esitati patriootilisi ja iroonilisi laule, mis eestlase hingelaadiga hästi sobivad.

Ultima Thulel on tihedad seosed ka teise Eesti legendaarse rokkbändi Singer Vingeriga, kus Riho Sibul ka ise osales. 2006. aasta suvel käisid bändid ühisel kontserditurneel, kus tähistati Singer Vingeri 20. juubelit. 4. mail 2007 toimus Rock Cafes Ultima Thule DVD salvestamise kontsert.

2010. aastal ilmus Ultima Thule viimane album "Jälgede jälgedes".


Henri II (Prantsusmaa)

Henri II [anr'ii teine] (31. märts 1519 – 10. juuli 1559) oli Prantsusmaa kuningas ja Orléansi hertsog 1547–1559.

Henri de Valois oli Prantsusmaa kuninga (1515–1547) François I poeg, Katariina di Medici abikaasa ja Prantsusmaa kuningate François II, Charles IX ja Henri III isa.


François II

François II (19. jaanuar 1544 – 5. detsember 1560) oli Prantsusmaa kuningas alates 1559 kuni surmani ja ühtlasi Šotimaa kuninganna abikaasa alates 1558 kuni surmani.

Ta oli Henri II ja tema abikaasa Caterina de' Medici vanim poeg.

1548 kihlus François Šoti kuninganna Mary Stuartiga. Kihluse korraldas Henri II. François oli siis kõigest 4-aastane ja Mary 6-aastane. Mary saadeti Prantsusmaa õukonda, kus elas kuni pulmadeni.

Mary oli oma aja kohta väga pikka kasvu, 1.80, François seevastu ebanormaalselt lühike. Mary oli kõneosav, François seevastu kogeleja. Kuid ometi ütles Henri II: "Kohe esimesest päevast, mil nad kohtusid, said minu poeg ja tema omavahel väga hästi läbi, justkui oleksid nad teineteist juba pikka aega tundnud."

24. aprillil 1558 sõlmiti François' ja Mary abielu. Nad olid siis vastavalt 14- ja 15-aastased. Kui sellest abielust sündinuks laps, pärinuks too nii Prantsuse kui Šoti trooni ja saanuks Henry VII järglasena pretendeerida Inglismaa troonile. Kuid sellest abielust lapsi ei sündinud, sest François oli haiglane ja võib-olla polnud selleks bioloogiliselt võimeline.

Aasta pärast pulmi suri Henri II ja François, kes oli siis kõigest 15-aastane, sai Prantsusmaa kuningaks. Nagu teisedki kuningad, krooniti ta Reimsi katedraalis. Kroon oli nii raske, et aadlikud pidid seda kinni hoidma, et see peast maha ei kukuks. François polnud veel täisealine ja sellepärast määrati regent. Regendiks sai tema ema Caterina de' Medici. Riigis said väga mõjukateks Mary onud, väejuht François de Guise ja Prantsusmaa kardinal Charles de Guise.

François suri 1560 16-aastaselt keskkõrvapõletikku, mis põhjustas ajuturse. Ta maeti Saint Denis' basiilikasse.

Prantsusmaa trooni päris tema noorem vend Charles IX. François' kolme noorema venna sugu suri samuti kiiresti välja ja Henry III surmaga 1589 suri Valois'de dünastia meesliinis välja. François' kolmest õest kahe vanema, Élisabethi ja Claude'i järeltulev sugu kestab siiski tänapäevani.


Henri III (täpsustus)

Henri III on olnud mitme valitseja nimi: Henri III (1551–1589) oli Prantsusmaa kuningas; Henri III Bourbon oli Navarra ja hilisem Prantsusmaa kuningas (Henri IV nime all); Henri III oli Champagne'i krahv.


Guntram Rikas

Guntram Rikas (ladina keeles Guntramnus Dives, saksa Guntram der Reiche, prantsuse Gontran le Rich; umbes 930 – 973 või 990) oli 1160. aastail koostatud Muri kloostri kroonika Acta Murensia andmetel esimene Habsburgide suguvõsa eelkäija.

Guntram oli Švaabimaa aadlik ning teda on hüütud ka Muri isandaks (herr zu Muri). Guntram oli krahv Breisgaus, lisaks kuulusid talle valdused Alam-Elsassis ning Muri piirkonnas Aargaus. Tema kohta on teada, et keiser Otto I võttis talt 952. aastal osa valduseid käest, sest kahtlustas teda reetmises, ent hiljem sai Guntram oma valdused tagasi.

Guntrami isaks on arvatud Nordgaust Elsassist pärinevat krahvi Hugot, kelle isa oli krahv Eberhard III. Nõnda võis Guntram kuuluda Eberhardide dünastiasse, mis oli Eticho suguvõsa üks harusid; see suguvõsa läks tagasi 7. sajandil elanud Elsassi hertsogi Etichoni. Guntrami ema nimeks oli Hildegard. Guntrami pojaks oli Lanzelin (ka Kanzelin) ning tema pojapoeg oli Radbot, kes ehitas Habsburgi linnuse, mille järgi dünastia endale hiljem nime võttis.


Otto II von Habsburg

Otto II von Habsburg (surnud 1111) oli Werner I Habsburgi vanim poeg, kes võttis oma suguvõsa kohta oletatavasti esimesena kasutusele nime Habsburg (oma pearesidentsi, Habsburgi linnuse järgi). Seega võib teda lugeda esimeseks tõeliseks Habsburgiks. Tema järglased hakkasid end nimetama Habsburgi krahvideks (Graf von Habsburg).


George VI

George VI (Albert Frederick Arthur George; 14. detsember 1895 – 6. veebruar 1952) oli Windsori dünastiast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja meretaguste Briti dominioonide kuningas 1936–1952, viimane Iirimaa kuningas 1936–1949 ja India keiser 1936–1947. Ta sai kuningaks pärast oma venna Edward VIII troonist loobumist 1936. aastal ning valitses surmani.


Carl XVI Gustaf

Carl XVI Gustaf (eesti keeles ka Karl XVI Gustav; sündinud 30. aprillil 1946) on Rootsi kuningas alates 15. septembrist 1973. Ta on eelmise kuninga Gustaf VI Adolfi pojapoeg. Tema Hannoveri dünastiast pärit vanaisa ja Saksi-Coburgi ja Gotha dünastiast pärit ema olid Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna ja Briti India keisrinna Victoria kauged sugulased. Rootsi troonipärimisjärjekord algab Carl XVI Gustafi tütrest, kroonprintsess Victoriast.


James Hetfield

James Alan Hetfield (sündinud 3. augustil 1963 USA California osariigis Downeys) on heavy metal'i bändi Metallica laulja ja rütmikitarrist.

James Hetfield asutas Metallica 28. oktoobril 1981 koos Lars Ulrichiga ning on koos temaga bändis tegutsenud tänini.

2001–2002 viibis Hetfield alkoholi võõrutusravil ning et sel ajal oli bändist lahkunud ka bassist Jason Newsted, oli käes hetk, mil tundus, et Metallica läheb laiali. Pärast võõrutusravilt naasmist suutsid Ulrich ja Hetfield bändi jätkamise osas siiski kokku leppida ning salvestada kõigepealt albumi "St. Anger" ja 2008. aastal albumi "Death Magnetic".


Louis XV

Louis XV (15. veebruar 1710 Versailles – 10. mai 1774 Versailles) oli Prantsusmaa ja Navarra kuningas 1715. aastast kuni surmani.

Louis XV sai kuningaks viieaastaselt ja tema täisealiseks saamiseni (1723. aastal) valitses regendina Louis XIV vennapoeg Orléansi hertsog Philippe II.

Riigivalitsemisest Louis XV täisealisena eriti osa ei võtnud, teda mõjutasid tugevalt tema soosikud ja armukesed (Madame de Pompadour). Ta on läinud ajalukku temale omistatud lausega: "Pärast meid tulgu või veeuputus!" Prantsusmaa oli ka tema ajal tugevaim Euroopa riik, kuid hakkas oma positsiooni aegamööda kaotama. Suurenes (valgustuse mõjul) rahulolematus feodaalkorraga. Louis XV suri rõugetesse.


Abdaalid

Abdaalid 'asendajad' (araabia keeles abdāl, ainsus badīl) on islami folklooris 70 (või 7) salapärast olendit, kelle ülesandeks on hoolitseda selle eest, et elu ja maailm alles püsiks.

Ainult Allah teab, kes nad on ja mis on nende salanimed. Kui üks abdaalidest sureb, määrab Allah salaja uue.

Sufismi järgi on abdaalid 40 pühakut. Teise versiooni järgi on nad vaimud, kellel on ingellik loomus. Teised inglid ei tea, kes nad on.

Abdaalideks nimetatakse ka mitmeid muslimite (eriti Iraani dervišite) rühmi.

Laulude, tantsude ja muusika ning psühhedeelsete uimastitega viisid derviš-abdaalid end ekstaatilistesse seisunditesse. Enamasti liikusid nad ringi gruppidena. Nad olid peaaegu täielikult raseeritud (juuksed, habe ja kulmud) ja riietusid nahkadesse. Eriti austatud olid nad 14. ja 15. sajandil Väike-Aasias.


Afriidid

Afriidid (araabia keeles ainsuses 'Afrīt (عفريت), mitmuses 'Afārīt (عفاريت)) ehk ifriidid ehk efriidid on džinnide rühm araabia mütoloogias. Nimi tähendab 'tolm'.

Afriidid kehastavad tule elementi. Uskumuse kohaselt peavad nad end kõige kõrgemaks tõuks, sest nad olevat "esimesena tulnud". Džinnide viiest klassist on nad tugevuselt teine. Neid peetakse kõige kurjemateks ja ohtlikumateks džinnideks.

Afriidid on loodud tulest. Nad saavad inimeste elu nii heas kui ka halvas suunas mõjutada. Nad on sarvede, lõviküünistega ja eeslikapjatega allmaailmadeemonid (Koraan, 27. suura 39). Sellistena nad ilmuvad mõnikord kõrbekeeristormides.

Inimesed on leidnud viisi, kuidas neid maagia abil enda teenistusse rakendada. Oma uhkuse tõttu täidavad nad inimeste korraldusi vastumeelselt ning iroonilise ja pahatahtliku hoiakuga, püüdes võimaluse korral mitte teha seda, mida tegelikult soovitakse.

Nad esinevad end sageli üliinimlikult kaunite ja tugevate muskliliste noorte meeste kujul, kellega on väga keeruline tegemist teha.

Rahvausundis peetakse afriite ka kättemaksuvaimudeks, kes karistavad mõrtsukaid ja muid kurjategijaid. Afriiti peetakse ka mõrvatu vaimuks, kes naaseb surnuteriigist, et mõrtsukale kätte maksta. Ta ilmub suitsusambana mõrvapaigas. Afriitideks võisid saada ka korralikult matmata jäänud inimesed.

Afriite peetakse üldiselt pahatahtlikeks. Ühes hadiidis öeldakse nii: "Allahi saadik [ Muhammad ] ütles: "Eile hakkas üks ifriit džinnide seast mind kiusama, et minu palvet katkestama. Aga Allah lubas mul tema üle võimu saada ja ma kägistasin ta, ma tahtsin siduda ta mošeesamba külge, et te hommikul kõik teda näha saaksite.""


Mati Unt

Mati Unt (1. jaanuar 1944 Linnamäe küla, Voore vald, Tartumaa – 22. august 2005 Tallinn) oli eesti kirjanik ja teatrilavastaja.

Unt õppis 1951–1958 Leedimäe koolis, lõpetas 1962. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal.

Ta töötas aastatel 1966–1972 Vanemuise teatris ning 1975–1981 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kirjandusala juhatajana, 1981–1991 Noorsooteatris lavastajana, aastatel 1992–2003 töötas Draamateatris lavastajana, pärast seda jäi vabakutseliseks. 2005. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.

Mati Undi looming hõlmab üle 15 romaani ja jutustuse, üle 10 näidendi ja dramatiseeringu, filmistsenaariume, esseistikat ja sadakond teatrilavastust.

1980. aastal kirjutas ta alla 40 kirjale. Maetud Tallinna Metsakalmistule, teatrirahva kvartalisse.


Abdal

Abdal on avaari, tsahhi ja dargi mütoloogias jahijumal, kaukaasia kaljukitsede, metskitsede ja põtrade kaitsja. Laki mütoloogias vastab talle Avdal.

Abdali on seostatud gruusia jahijumalanna Daliga, keda Dagestani mägilased on arvatavasti austanud. On arvatud, et ta on muutunud meesjumalaks.

Kui Abdal ilmub jahimehele valge karu või valge inimese kujul, tähendab see jahimehele ebaõnne. Abdal karistab karmilt jahipiiranguid rikkunud jahimeest.

Kui jaht õnnestus, ohverdati Abdalile tapetud looma süda ja maks. Luud jäeti alles ning neid ei põletatud, sest usuti, et Abdal taaselustab looma luude järgi.

Abdal võtab raseda naise üsast sündimata lapse välja, et teha ta kaukaasia kaljukitsede karjaseks.


Avdal

Avdal on laki mütoloogias jahijumal, kes vastab mõningate teiste Dagestani rahvaste jahijumalale Abdalile.

Kui enne jahti ei ole Avdali poole palvetatud, siis ei lase Avdal looma tappa, tõrjudes nooled või kuulid kepiga tagasi.


Eduard Uspenski

Eduard Nikolajevitš Uspenski (vene keeles Эдуард Николаевич Успенский; 22. detsember 1937 Jegorjevsk – 14. august 2018 Moskva) oli vene lastekirjanik. Tema tuntumate tegelaste hulgas on ka Eestis armastatud Onu Teodor, krokodill Gena, Potsataja ja Kübaramoor.

Uspenski õppis inseneriks, kuid pärast ülikooli lõpetamist asus ta elatist teenima hoopis animafilmide stsenaariume kirjutades. Peale lasteraamatute kirjutas ta ka näidendeid ning avaldas luulet.


Peter Ustinov

Sir Peter Alexander Ustinov (16. aprill 1921 – 28. märts 2004 Šveits) oli vene päritolu Briti näitleja, kirjanik ja režissöör.

Peter Ustinov oli oma prantsuse päritolu kunstnikust ema ja vene päritolu ajakirjanikust isa ainus poeg. Õppis mainekas Westminsteri koolis, kuid ei sallinud seda ja lahkus sealt 16-aastaselt. Seejärel sai näitlejakoolitust Londoni Teatristuudios.


Linn Ullmann

Linn Ullmann (täisnimega Karin Beate Ullman; sündinud 9. augustil 1966 Oslos) on norra kirjanik, ajakirjanik ja kirjanduskriitik.

Linn Ullmann õppis New Yorgi ülikoolis inglise kirjandust. 2006. aasta veebruari seisuga töötab ta ajalehes Aftenposten, enne seda oli ta päevalehe Dagbladet ajakirjanik.

Linn Ullmann on Norra filminäitleja Liv Ullmanni ja Rootsi režissööri Ingmar Bergmani tütar.

Ta on abielus luuletaja Niels Fredrik Dahliga.


Globaliseerumine

Globaliseerumine ehk üleilmastumine on protsess, mida iseloomustavad kasvav rahvusvaheline kaubandus ja tihenev kultuurivahetus, mis muudavad maailma majanduse ja ühiskonna üheks globaalseks külaks. Globaliseerumisele on püütud anda erinevaid definitsioone. Majanduse kontekstis seostatakse seda mõistet eelkõige vabakaubandusest tulenevate nähtustega. Üleilmastumise tõukejõuks on muutused tehnoloogias, eelkõige transpordi ja kommunikatsiooni areng.

Globaliseerimist peetakse pigem tänapäeva nähtuseks, kuid osad autorid on pakkunud selle algusajaks 4.–7. sajandit, kui algas "usundite globaliseerumine" ehk kristluse ja islami levik. Samuti on esimesi globaliseerumise nähteid tähendatud juba varem Rooma riigis. Uusajal algas üleilmastumine 19. sajandi lõpul.


‘Abd Allāh ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

'Abd Allāh ibn 'Abd al-'Azīz Āl Sa'ūd ( عبد الله بن عبد العزيز آل سعود ; 1. august 1924 Er-Rijad – 23. jaanuar 2015 Er-Rijad) oli Saudi Araabia kuningas alates 1. augustist 2005 kuni surmani. Ta tõusis troonile, kui tema poolvend kuningas Fahd suri. Ta oli oma eluajal vanim valitsev monarh.

Abdullah oli Saudi dünastia rajaja kuningas Abdul Aziz ibn Saudi 15. poeg 37 pojast. Ka kõik ülejäänud pärast tolle surma 1953 valitsenud kuningad on olnud ibn Saudi pojad. Ta sai kodukoolituse valitud usuteadlaste ja haritlaste juhtimisel, veetis suure osa noorpõlvest kõrbes, kus lõi tihedad sidemed beduiini hõimupealikega. Hiljem oli ta Meka kuberner ja alates 1963 juhatas 40 000-mehelist Saudi Araabia rahvuskaarti, mis värvatakse tähtsamatest hõimudest ja toimib armee vastukaaluna.

Pärast kuningas Faisali mõrvamist Kairos 1975 sai Abdullah teiseks asepeaministriks ning pärast poolvenna kuningas Khalidi surma 1982 kroonprintsiks ja esimeseks asepeaministriks.

Abdullah sai regendiks juba siis, kui Fahdil oli 29. novembril 1995 tõsine rabandus. Pärast seda oli suur osa võimust Abdullah' käes, kuna vend ei taastunud rabandusest täielikult.


Fahd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

Fahd ibn 'Abd al-'Azīz Āl Sa'ūd (20. august 1923 Taifis – 1. august 2005) oli Saudi Araabia kuningas alates 1982. aastast kuni surmani. Ta valitses absolutistlikult, kuid üpris edumeelselt. Fahd oli ka riigi peaminister ja relvajõudude ülemjuhataja.

Sündinud Saudi dünastia rajaja kuningas Abdul al-Aziz ibn Saudi 11. pojana, oli Fahd vanim seitsmest pojast, kelle sünnitas ibn Saudi lemmiknaine Hassa ibn Ahmad as-Sudairi. Fahd sai hariduse õukonnas ja välismaa ülikoolides, ta omandas nii ilmaliku kui ka religioosse hariduse. Ta oli kuningas Saudi ajal 1953 alates haridusminister ja alates 1962 välisminister (mõnedel andmetel siseminister), kuningas Faisali ajal aga alates 1967 teine asepeaminister. Fahdi mõju suurenes, kui märtsis 1975 sai kuningaks tema poolvend Khalid. Fahdist sai kroonprints ja esimene aseminister, kelle õlul oli suur osa igapäevasest valitsemisest. Temast sai mõjukas läbirääkija naftahindade ja Lähis-Ida rahu asjus. Augustis 1981 kutsus ta Marokos Fèsi linnas kokku tippkonverentsi. Pärast Khalidi surma juunis 1982 sai Fahdist 13. juunil kuningas. Ta nimetas oma poolvenna, rahvuskaardi ülema Abdul Aziz as-Saudi kroonprintsiks.

Naftahindade langus 1980-ndail põhjustas Saudi Araabia rahavarude vähenemise, mõningase kokkuhoiupoliitika ja erastamiste laine 1990-ndail. Kümnendi algul sattus Fahdi absolutistlik režiim ühelt poolt demokraatlikke valimisi taotlevate liberaalide ja teiselt poolt monarhiavastaste ja šariaadi kehtestamist nõudvate islami fundamentalistlike rühmituste surve alla. Mais 1993 moodustas Muhammad al-Masari juhitud islamiaktivistide rühm Seaduslike Õiguste Kaitse Komitee, et kontrollida, kuidas Fahdi režiim islami põhimõtetest kinni peab. Demokraatia nõudmisele reageerides moodustas kuningas augustis 1993 šuuranõukogu, mille 60 liiget kuulusid eliiti, kuid mitte kuningakotta, ja kehtestas kohalike omavalitsuste süsteemi.

Fahd stimuleeris riigi naftarikkuste investeerimist infrastruktuuri ja uutesse tegevusaladesse, näiteks keemiatööstusse, et mitmekesistada majandust ja ehitada üles riigi relvajõud. Kui Iraak tungis augustis 1991 Kuveiti, liitus kuningas Fahd USA ja teiste rahvusvaheliste jõudude sõjalise operatsiooniga Kõrbetorm. Saudi Araabiat kasutati baasina, millest lähtudes veebruaris 1992 vabastati Kuveit. Pärsia lahe sõda läks saudidele maksma 50 miljardit dollarit. Sõja lõppedes nõudis Fahd Iraagilt reparatsioone: Iraani-Iraagi sõja ajal 1980–1988 oli ta viimasele andnud 20 miljardit dollarit.

Paraku levis Saudi Araabias Fahdi valitsemisajal ka islamiäärmuslus. Nii näiteks on sealt pärit maailma esiterroristiks peetav al Qaeda juht Osama bin Laden. Fahdist sai USA lähedane liitlane. Tänu naftatuludele kasvas kuningriigi ja rahva rikkus kiiresti. Paljud noored, kes praegu kuuluvad kuningriigi eliidi hulka, said võimaluse õppida USA-s.

Novembris 1995 elas Fahd üle südamerabanduse ja jaanuaris 1996 loovutas ta võimu ajutiselt kroonprintsile Abdullah'le, kes edaspidi koondaski enda kätte suure osa tegelikust võimust.

Fahdi isikliku varanduse suuruseks hinnatakse 32 miljardit naelsterlingit, tal olid seitse paleed Saudi Araabias, loss Prantsuse Rivieras, isiklik Boeing 747 ning kaks jahti. Fahdil olid teadaolevalt kolm naist ja 12 last.


Khālid ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

Khālid ibn 'Abd al-'Azīz Āl Sa'ūd (araabia keeles خالد بن عبد العزيز آل سعود; 3. veebruar 1913 – 13. juuni 1982) oli Saudi Araabia kuningas 1975–1982. Ta sai kuningaks pärast tema poolvenna Fayşal ibn 'Abd al-'Azīz Āl Sa'ūdi mõrvamist, tema valitsusaja lõpuks koondas tegeliku võimu enda kätte kroonprints Fahd.


Fayşal ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

Fayşal ibn 'Abd al-'Azīz Āl Sa'ūd (1906 Er-Rijad – 25. märts 1975) oli Saudi Araabia kuningas 1964–1975. Ta sai võimule pärast oma poolvenna Sa'ūd ibn 'Abd al-'Azīz Āl Sa'ūdi kukutamist ning oli üks põhifiguure naftahindade tõstmise taga 1970-ndate alguses.

Faisal oli üks Saudi dünastia rajaja kuningas Abd al-Aziz ibn Saudi 43 pojast. Faisal võitles isa kõrval ja saavutas 1925 võidu Lääne-Araabia piirkonna Hidžazi valitseja Hussein bin Ali vägede üle. Faisal nimetati 1932 Hidžazi asevalitsejaks ning 1940 Saudi Araabia välisministriks. Kui vanem poolvend Saud sai 1953 kuningaks, kuulutati Faisal kroonprintsiks ja ta jätkas algul välisministrina, 1958–1960 ja alates 1962 oli ta peaminister. Ta pooldas järkjärgulist moderniseerumist ja läänestamist. 1960-ndatel sattus ta vastuollu konservatiivsema Saudiga, keda 1964 sunniti loobuma troonist Faisali kasuks.

Faisal valitses ilma peaministrita ja koostas eduka majanduse moderniseerimise programmi. Selleks kasutas ta Saudi Araabia suuri naftasissetulekuid, mis kasvasid 334 miljonilt dollarilt 1960. aastal 22,5 miljardini 1974 (pärast naftahindade neljakordistumist 1973–1974). Ta kehtestas helde sotsiaalhoolekande süsteemi, mis hõlmas tasuta arstiabi ja keskkoolihariduse ning toiduainete, vee, kütuse, elektrienergia ja üüri subsideerimise. Tema eestvõttel kaotati orjus ja muudele araabia maadele anti rahalist abi võitluses Iisraeli vastu.

1975. aastal mõrvas Faisali tema vennapoeg prints Museid. Täpset põhjust pole avalikustatud, kuid mõrvar kuulutati nõrgamõistuslikuks ning hukati samal aastal. Trooni päris Faisali poolvend Khalid.


Sa‘ūd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

Sa'ūd ibn 'Abd al-'Azīz Āl Sa'ūd (15. jaanuar 1902 – 23. veebruar 1969) oli Saudi Araabia kuningas 1953–1964. Ta kukutati tema oma perekonna poolt, kuna tema poolvennad kartsid, et Sa'ūd jagab võimu laiali oma poegade vahel ning jätab nemad võimust ilma. Sa'ūd lahkus eksiili Šveitsi ja suri hiljem Kreekas.


‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd

`Abd al-`Azīz bin Abdul Rahman bin Faisal bin Turki bin Abdullah bin Saud bin Abdul Aziz bin Muhammad as-Sa`ud, tuntud ka Ibn Saudina (15. jaanuar 1875 Ar-Riyāḑ – 9. november 1953), oli Saudi Araabia esimene kuningas aastatel 1932–1953. Ta rajas Saudi Araabia kuningriigi võitluses teiste Araabia poolsaare kõrberiikidega, varem oli ta valitsenud Najdi (Nedždi), mille valitsejaks sai ta 1902. aastal.

Vaen brittide toetanud Al-Ḩijāzi poliitilise ja usulise valitseja Ḩusayn ibn 'Alī vastu sundis teda eemale jääma araablaste ülestõusust I maailmasõjas, milles osalesid Ḩusayn ja Faisal I. Ent I maailmasõja järel laiendas Ibn Saud vahhabiitide usulahu abil oma valdused Punase mere rannikuni, hõivas Jiddah' ning muslimite pühad linnad Meka ja Medina (mis ajas rikkaliku sissetuleku palverändajate teenindamisest). 1921. aastaks oli kogu Kesk-Araabia allutatud Ibn Saudi võimule ja 1924. aastal tungis ta edukalt Al-Ḩijāzi, purustades Ḩusayn ibn 'Alī, kes oli 1919. aastal kuulutatud enda kõigi araabia maade kuningaks. Jaanuaris 1926 kuulutati Ibn Saud Al-Ḩijāzi ja Najdi kuningaks, 1927. aastast eksisteeris kaksikmonarhiana Najdi ja Al-Ḩijāz Kuningriik, mis 1932 ühendati ja siis nimetati need territooriumid Saudi Araabia Kuningriigiks. 1934. aastal ründasid Saudi relvajõud Jeemenit ja hõivasid territooriume lõunas, kaasa arvatud Najrani ja Jīzāni linna.

1939. aastal avastati Araabia poolsaarel nafta, naftakontsessioonid anti Briti ja USA kompaniidele ja eksport algas 1946. aastal. Esimese naftabuumi ajal 1947–1952 muudeti endine karjuskuningriik moderniseeruvaks riigiks, kus naftatulem kasvas 10 miljonilt 212 miljoni dollarini aastas. II maailmasõja ajal oli Ibn Saud jäänud neutraalseks, kuid soosinud Ühendkuningriiki ja USA-d. 1945. aastal asutas ta Araabia Liiga, et etendada araablaste ühtsust.

Ibn Saudi isa oli Nedždi sultan Faisal, kelle pealinnas Er-Rijadis ta sündis. Al-Saudi perekond oli domineerinud Kesk-Araabia poliitikas alates 18. sajandi keskpaigast, mil temast sai vahhabiitide fundamentalistliku islamiseksti lipukandja. 1891. aastal hõivas Er-Rijadi rivaalitsev Põhja-Araabia Rašiidide dünastia ja Ibn Saud sunniti minema koos isaga pagulusse. Isa loobus troonist poja kasuks, kes kasvatati üles Kuveidis. 1902. aastal vallutas Ibn Saud ülestõusnud beduiinide abil Er-Rijadi tagasi ja taastas oma kuningriigi. 1914. aastal kontrollis ta juba suurt osa endistest Osmanite riigi valdustest Pärsia lahe ääres ja 1915 tunnustasid britid teda Hasa (Ida-Araabia) ja Nedždi emiirina.


Saudi Araabia kuningas

Saudi Araabia kuningas on Saudi Araabia kuningriigi valitseja.

Kuninga tiitel võeti kasutusele 1932. aastal, kui riik loodi.

Kuningal on absoluutne võim ning traditsiooniliselt on enamik võtmepositsioonidest kas tema või kroonprintsi käes.

Kuningriigi rajaja Ibn Saud nimetas 1933. aastal oma vanima poja kroonprintsiks ja viimane sai Ibn Saudi surres 1953. aastal uueks kuningaks. Ta kukutati aga 1964. aastal oma perekonna poolt, kuna tema poolvennad kartsid, et Sa'ūd jagab võimu laiali oma poegade vahel ning jätab nemad võimust ilma. Nii kujunes traditsiooniks, et trooni ei päri mitte eelmise kuninga poeg, vaid tolle vend, kes on ühtlasi esimese kuninga Ibn Saudi poeg. See traditsioon aga kaob peagi, sest Ibn Saudi elusolevad pojad liginevad kõik 80-le või on selle vanuse ületanud ning praegune kuningas on nimetanud uueks kroonprintsiks oma poja.


François I

François I [franssu'aa esimene] (12. september 1494 Charente, Cognac – 31. märts 1547 Rambouillet) oli Prantsusmaa kuningas 1515. aastast surmani. Kuningas kuulus Valois' dünastia Angoulême'i harusse. Ta oli väga võimekas ja väga ambitsioonikas valitseja, kes soovis Prantsusmaa kuningriigist teha Euroopa võimsaima riigi.


Maapäev

Maapäev (saksa keeles Landtag) on nimetus, mida on ajaloo jooksul kandnud erinevad esinduskogud saksa keeleruumis.


Fernando II (Aragón)

Fernando II Katoliiklane (aragoni keeles Ferrando II; hispaania keeles Fernando II "El Católico") (Kastiilia valitsejana Fernando V) (10. märts 1452 – 23. juuni 1516) oli Aragóni krooni valduste kuningas 1478–1516 ja koos oma abikaasa Isabel I-ga 1478–1504 ka Kastiilia kaasvalitseja.


Bakteriaalne perikardiit

Bakteriaalne perikardiit on bakteriaalse infektsiooni põhjustatud südamepauna seestpoolt katva kelme põletik, mis õigeaegse meditsiinilise sekkumiseta viib hemodünaamilise kollapsi, tamponaadi ja surmani.


Ruprecht (Saksa kuningas)

Ruprecht (1352–1410) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas 1400–1410. Ta oli 1398–1410 Ruprecht III nime all Pfalzi kuurvürst, pärinedes Wittelsbachide vanemast liinist.

Ruprecht sai Saksa kuningaks pärast kuningas Wenzeli troonilt tõukamist, kuid temast ei saanud kunagi Saksa-Rooma keisrit.


Wenzel (Saksa kuningas)

Wenzel (26. veebruar 1361 – 16. august 1419) oli Luksemburgi dünastiast pärit Saksa kuningas 1378–1400 ja Böömimaa kuningas (Wenceslaus IV või Václav IV, mõnikord hüüti ka "Joodikuks") 1378. aastast kuni surmani. Ta oli keiser Karl IV poeg ja keiser Sigismundi vend.

Wenzeli isa Karl IV üritas Luksemburgi dünastiast Brandenburgi markkrahvkonda oma suguvõsa valdusse saada. Brandenburgi kuurvürstikoht oleks Luksemburgidel, kellele kuulus juba Böömi kuurvürsti positsioon, aidanud kindlustada Saksa-Rooma riigi keisriksvalimist. 1373. aastal ostis Karl IV Otto V-lt 500 000 kuldna eest Brandenburgi margi. Markkrahviks määras ta oma alaealise poja Wenzeli, kelle nimel ta ise valitsema asus.

Wenzel püüdis saada ka Saksa-Rooma keisriks, kuid see ei õnnestunud. Lõpuks kukutati ta rahulolematute Saksa vürstide poolt, kuna ta oli olnud liiga järeleandlik suhetes Prantsuse kuninga Charles VI-ga ning pööranud Böömimaa asjadele rohkem tähelepanu kui Saksamaale. Seetõttu eemaldati ta Saksa-Rooma valitseja troonilt, ehkki ta ise ei tunnistanud kunagi oma järglase Ruprechti troonile saamist.

1410. aastal loobus ta ametlikult kuningatiitlist oma venna Sigismundi kasuks. Böömimaal oli ta pidevas tülis aadlikega ning vastustas ka Jan Husi tegevust. Seetõttu sattus ta pärast viimase põletamist üha suurematesse vastuoludesse tšehhidega, millest tema surma järel kasvasid välja hussiitide sõjad.


Adolf (Saksa kuningas)

Adolf Nassaust (umbes 1255 – 2. juuli 1298 Göllheim) oli Saksa kuningas 5. maist 1292 – 23. juunini 1298. Ta on ainus Saksa kuningas, kes on ametist tagandatud, kui arvestamata jätta need, kes hulluks läksid või kelle paavst kirikuvande alla pani.

Adolf oli Nassau krahv 1276. aastast kuni surmani. Ta päris Nassau krahvkonna trooni oma isalt Walram II-lt ning pärandas selle oma poegadele Gerlach I-le ja Walram III-le. Kuid pärast Saksa kuningaks valimist viibis Adolf Nassaus harva.

Adolf rääkis saksa, prantsuse ja ladina keelt – viimane ei olnud tollal kuigi levinud.

Adolf pärines mõjutust väikeaadlisuguvõsast ja tal endalgi oli väga vähe võimu. Kuurvürstid valisid ta seetõttu, et saada riigile võimalikult nõrka valitsejat, samal põhjusel, miks omal ajal oli valitud Rudolf von Habsburg, ja seekord ei pidanud nad pettuma. Adolf ei suutnud tõepoolest Saksa kuningana eriti midagi saavutada, kaasa arvatud Saksa-Rooma riigi keisriks kroonimist. Lõpuks valisid Saksa vürstid endale uue kuninga: Albrecht von Habsburgi. Adolf ei nõustunud sellega, kuid langes Göllheimi lahingus Albrechti vastu, nii et viimane võis Saksa troonile asuda. Albrecht olevat Adolfi sealjures isiklikult hobuse seljast maha lükanud ja seejärel noaga tapnud.


Ford

Ford on ingliskeelne sõna, mis märgib koolmekohta või ka nire.

Ford on Ford Motor Company lühendatud nimi. Ford on automark. "Ford" on Terminaatori lugu albumilt "Kuutõbine". Ford (perekonnanimi) Francis Ford Coppola – ameerika filmirežissöör Gerald Ford – USA president (1974–1977) Harrison Ford – ameerika filminäitleja Henry Ford – ameerika autotööstur Lita Ford – ameerika laulja Oliver Ford – USA kergejõustiklane Richard Ford – ameerika kirjanik (1944–) Thomas Ford – inglise helilooja Tom Ford – ameerika moelooja Ford Prefect, fiktiivne tegelane Douglas Adamsi raamatus Pöidlaküüdi teejuht galaktikasse


Otepää vald (1999)

Otepää vald oli vald Kirde-Valgamaal. Piirnes põhjas Palupera vallaga, kirdes Põlvamaa Valgjärve vallaga, idas Põlvamaa Kanepi vallaga, lõunas Võrumaa Urvaste vallaga, edelas Valgamaa Sangaste vallaga ja läänes sama maakonna Puka vallaga.

Vallavanem oli 2017. aastani Kalev Laul.


Valgamaa

Valgamaa on ajalooline maakond, mis paiknes Liivimaa kubermangus, enamjaolt praeguse Läti aladel ja oli valdavalt lätikeelne. Vaid Valga linn koos lähiümbrusega ning mõned väikesed alad Sooru ja Paju ümbruskonnas kuuluvad praegu Eestile (olid 20. sajandi alguses eesti-läti segaasustusega).


Heinrich VII (Saksa-Rooma keiser)

Heinrich VII (umbes 1275 – 1313) oli esimene Luksemburgi dünastiast pärinev Saksamaa kuningas 1308–1313, alates 1312 ka Saksa-Rooma keiser, esimene pärast Friedrich II, kes oli surnud 58 aastat tagasi.

Tema poeg Johann von Luksemburg sai 1310 Böömi kuningaks (1310–1346), tolle pojast Karlist sai aga nii Böömi kuningas kui ka Saksa-Rooma keiser (1346–1378) Karl IV.

Heinrich püüdis taastada keisri tugevat võimu, taasalustades ka võitlust paavstidega. 1313. aastal viibis ta parajasti Itaalias, kus oli minemas karistama oma vasalli, Napoli kuningat, kui ta ootamatult suri.


Ludwig IV (Saksa-Rooma keiser)

Ludwig IV (ka Ludwig Baierist; 1282 – 11. oktoober 1347) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas alates 1314, alates 1328 ka Saksa-Rooma keiser. Alates 1294 oli ta ka Ülem-Baieri hertsog.

Tema ajal jätkusid nii riigisisesed segadused, peale keiser Heinrich VII surma kandideeris tema vastasena ka Saksa-Rooma riigi valitsejaks Friedrich III ning ka probleemid paavstide ja vastupaavstidega.

1316. aastal pidi Ludwig enda kaasvalitsejaks määrama Habsburgide soost Friedrich III Ilusa, kes reaalselt aga võimu ei saanud (oli Saksa kuningas Friedrich III-na 1328–1330). 1328. aastal lasi Ludwig end Roomas ühel senaatoril keisriks kroonida, seejärel pani ta seal võimule vastupaavst Nicolaus V, kuid too kukutati varsti pärast keisri lahkumist linnast.

Elu lõpul tahtsid mõned Saksa vürstid Ludwigit asendada Luksemburgi dünastiasse kuuluva Karl IV-ga, kes valiti 1346 Saksa kuningaks.

Ludwig suutis oma valitsusajal ühendada Baieri hertsogkonna, mis varem oli jagunenud laiali mitme Wittelsbachi suguvõsa haru vahel.


Friedrich III (Saksa kuningas)

Friedrich III Ilus (1286 või 1289 – 13. jaanuar 1330) oli Habsburgide dünastiasse kuuluv Saksa kuningas 1326–1330 ja Austria hertsog 1308–1330.

Ta oli hilisema keisri Ludwig IV sõber, kuid sattus peale keiser Heinrich VII surma tollega konflikti ning kandideeris tema vastasena Saksa-Rooma valitsejaks. Lõpuks valiti kuningaks Ludwig, kuid Friedrich seda ei tunnistanud ning jätkas temaga sõda. 1322. aastal sai ta lüüa ning võeti Ludwigi poolt vangi. 1325 vabanes ta vangist, kuid saabus Saksa kuninga juurde Münchenisse siiski vangina, austades oma vannet tollele. Seepeale otsustas Ludwig oma sõpruse temaga taastada ning teha ta oma kaasvalitsejaks. 1326. aastal sõlmitud leppe kohaselt pidi Friedrichist saama Saksa kuningas ja Ludwigist Saksa-Rooma keiser. Tegelikult loobus Friedrich aga kohe oma võimust Saksa-Rooma riigi üle ning tegutses 4 oma viimast eluaastat peamiselt Austria valitsejana (tema sealne kaasvalitseja, vend Leopold, suri 1326. aastal).


Victoria

Victoria (Suurbritannia kuninglik printsess), Suurbritannia kuninglik printsess ning Saksa keisrinna ja Preisimaa kuninganna Victoria (Rootsi kroonprintsess) Victoria Alexandra, Briti printsess Victoria (Hesseni printsess) Rooma püha Victoria, märter Córdoba püha Victoria, märter Victoria (eesnimi)

Victoria (Gozo), Malta linn Victoria (Hongkong), Hongkongi erihalduspiirkonna keskus Victoria (Rumeenia), Rumeenia linn Victoria (Texas), linn USA-s Texase osariigis Victoria maakonnas

Viktooria (Victoria), taimeperekond Victoria (laev), esimene ümbermaailmareisi teinud laev, osales Fernão de Magalhãesi ja Juan Sebastián Elcano ekspeditsioonil Victoria I (Victoria), parvlaev "Victoria", Knut Hamsuni raamat "Victoria", Jüri Sillarti film


Lanzelin

Lanzelin (ka Landolt, võib-olla Kanzelin; surnud augustis 991) oli Švaabimaa aadlik, kes nimetas end Altenburgi, Thurgau ja Klettgau krahviks. Ta oli oletatavasti Guntram Rikka poeg ja Habsburgi linnuse rajanud Radboti isa, seega üks Habsburgide esivanemaid.

Lanzelini abikaasa oli kas Thurgau Luitgard või Nellenburgi Liutgard ehk Lütgard. Ta oli arvatavasti TRhurgau krahvi Eberhard III tütar. Võimalik, et Lanzelin vallutas Aargau alad, kuhu tema poeg Radbot lasi rajada Habsburgi linnuse.


Nikolaus

Püha Nikolaus (ka Nikolaus Myrast, püha Nikolai ja Nikolai Imetegija; 270–343) oli Ida-Rooma keisririigi Väike-Aasia poolsaare lõunaküljel asunud Lüükia provintsi Myra linna peapiiskop, kristlik pühak.

Ajaloolisi andmeid selle pühaku elu kohta säilinud pole, seetõttu katoliku kirikus tema päeva enam ei tähistata. Legendide järgi oli ta rahumeelne, heasüdamlik ja abivalmis inimene ning tulihingeline kristluse levitaja. Oma nimegi on ta saanud sellest, et võitis piiskopina rahva enda poolele (kreeka keeles nikao 'võitma' + laos 'rahvas').

Eestis levis Nikolause kultus keskajal, eriti hansalinnades. Kaks korda aastas, 6. detsembril ja 9. mail, tähistatakse püha Nikolause mälestuspäeva – need on talvine nigulapäev ja kevadine nigulapäev. Õigeusu kirikus on püha Nikolaus üks armastatumaid pühakuid, olles sama tuntud kui Kristus ning neitsi Maarja. On väidetud, et Venemaal pole linna, kus ei leidu temale pühitsetud kirikut või kloostrit.

Püha Nikolause isik ja legendid on osaliselt olnud eeskujuks jõuluvana tegelaskuju tekkimisele (ingliskeelsetes maades Santa Claus, mis tuleneb Saint Nicolaus'est).


Vikisõnastik

Vikisõnastik (detsembrini 2009 eesti keeles Vikisõnaraamat; inglise keeles Wiktionary) on Wikimedia sihtasutuse projekt, mille eesmärk on luua Vikipeedia põhimõtteid järgiv ja sellega kaasas käiv vaba sõnaraamat ühes sõnaseletuste, tõlgete, häälduste, etümoloogiate ning kõige muu juurdekuuluvaga kõikvõimalike keelte tarvis.

Sõnaraamatu eestikeelne osa sai alguse 3. mail 2004.

100 000 artiklit täitus 2. veebruaril 2013. 110 000 artiklit täitus 14. oktoobril 2015. 5. jaanuaril 2022 oli eestikeelses Vikisõnastikus 145 016 märksõna 1520 keeles. 16. oktoobril 2022 täitus 150 000 artiklit.


Lita Ford

Lita Rossana Ford (sündinud 19. septembril 1958 Londonis) on ameerika heavy metali laulja, kelle hiilgeajad jäävad 1980. aastatesse.

Olles 16-aastane, liitus ansambliga "The Runaways". Peale ansambli lagunemist 1979. aastal jätkas soolokarjääriga.


Vulkaanipurse

Vulkaanipurse on vulkaanilise materjali tungimine maapinnast kõrgemale läbi avause, mida nimetatakse vulkaaniks.

Aktiivselt tegutsevaiks ehk purskavaiks loetakse vulkaane, mille kraatrist paiskub välja auru, laavat või püroklastilist materjali. Praegu tegutsevaks loetakse ka vulkaani, mis hetkel midagi kraatrist välja ei paiska, kuid tegi seda mõned tunnid või päevad tagasi. Vulkaanipurske lõppemise aja saab fikseerida alles tagantjärele. Umbes kümme protsenti vulkaanipursetest kestab vähem kui üks päev, kuid on ka vulkaane, mis on olnud püsivalt aktiivsed juba tuhandeid aastaid. Vulkaanipursete mediaankestuseks on seitse nädalat. Praegu tegutsevaks ei loeta vulkaani, mille aktiivsusest annavad aimu vaid vulkaani nõlvadel olevad fumaroolid. Seega pole igasugune vulkaani tegevus veel piisav, et seda vulkaanipurskeks nimetada.


Geolingvistika

Geolingvistika on keeleteaduse haru, mis tegeleb erinevates geograafilistes piirkondades räägitavate keelte ja dialektide uurimisega.

Geolingvistikat nimetatakse vahel ka territoriaalseks lingvistikaks või keelegeograafiaks.


Sotsiolingvistika

Sotsiolingvistika on keeleteaduse haru, mis uurib keele ja ühiskonna vahelisi seoseid, sealhulgas keelekasutuse mõju kultuurilistele normidele, ootustele ja kontekstile. Sotsiolingvistika kattub suuresti pragmaatikaga. Ajalooliselt on sotsiolingvistika olnud tihedalt seotud antropoloogilise lingvistikaga, mispärast on nende kahe valdkonna eristamine kahtluse alla seatud.

Sotsiolingvistika pöörab tähelepanu keelekasutuse varieeruvusele kindlate sotsiaalsete tunnustega (nt rahvus, religioon, staatus, sugu, haridustase, vanus) ühiskonnagruppide vahel. Samuti huvituvad sotsiolingvistid sellest, kuidas kasutatakse nende reeglite loomist ja järgimist inimeste sotsiaalsetesse või sotsiaalmajanduslikesse kategooriatesse paigutamisel. Kuna keelekasutus varieerub, erineb see ka sotsiaalsetes klassides.

Esimesed tänapäeva mõistes keele sotsiaalsete aspektide uurijad olid 1930. aastatel India ja Jaapani keeleteadlased. 1900. aastate alguses uuris neid küll ka šveitslane Louis Gauchat, kuid ükski tema uuring ei pälvinud Läänes erilist tähelepanu. Teisest küljest on keelemuutuste sotsiaalse motiveerimise uuring 19. sajandi lõpulaine aluseks.

Esimesena kasutas sotsiolingvistika mõistet Thomas Callan Hodson oma 1939. aastal ilmunud artiklis "Sotsiolingvistika Indias", mis ilmus antropoloogiaajakirjas Man in India. Läänes kasutasid sotsiolingvistika mõistet 1960. aastatel esimesena lingvistid William Labov Ameerikas ja Basil Bernstein Suurbritannias. Umbes samal ajal tutvustasid lingvistid William Stewart ja Heinz Kloss sotsiolingvistika teooria põhimõisteid, milles kirjeldatakse, kuidas tavakeel varieerub rahvuseti.


Vikipeedia:Vikipeedia infolehekülgede sisukord

Siin on sorteeritud ülevaade abitekstidest, mis peamiselt asuvad nimeruumides Juhend ja Vikipeedia, mõni ka mujal.

Nool (→ või ←) tähendab, et leht on ümbersuunamine.


Vikipeedia:Meditsiiniline lahtiütlus

Vikipeedias meditsiinilistel teemadel olevates artiklites sisalduv informatsioon ei pruugi olla tõene.

Vikipeedia ei taga mitte mingil moel, et meditsiiniteemalistes artiklites esitatav info on tõene ja täpne. Isegi kui öeldu peab paika, ei pruugi see kehtida Teie kohta ja Teie haiguse puhul.

Vikipeedias sisalduv meditsiiniline informatsioon on parimal juhul üldise iseloomuga ning ei asenda arsti konsultatsiooni.

Vikipeedia kirjutajad, administraatorid, arendajad, sponsorid ega teised Vikipeediaga seotud inimesed ei vastuta siin esitatava informatsiooni kasutamise tagajärgede eest.

Mitte ükski osa Vikipeediast või teistest Wikimedia projektidest ei ole mõeldud pakkuma meditsiinilist arvamust või nõuannet ega muudmoodi sekkuma meditsiini praktiseerimisse.

Muidugi olete oodatud kirjutama meditsiini või tervise kohta ja siin leiduvat informatsiooni võite kasutada vabalt Creative Commonsi litsentsi CC-BY-SA 3.0 või GNU FDL tingimuste all.

Meditsiiniline informatsioon


Mall:Ravi

Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ja see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest. Kategooria:Meditsiinimallid


Aruküla

Aruküla on alevik Harju maakonnas, Raasiku valla keskus. Aruküla alevikus elab 2129 elanikku (seisuga 1. jaanuar 2018).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Arukülas 1965 elanikku, neist eestlasi 1871 (95,2%).


Aruküla Uudised

Aruküla Uudised on 2005. aastal asutatud ajaleht, mis kajastab Aruküla aleviku sündmusi ja Raasiku valla noorteelu.

Aruküla Uudiste esimene number ilmus 16. aprillil 2005.

Ajalehe toimetus asub Aruküla raamatukogus ning tegutseb MTÜ Aruküla Kultuuriselts ringina Henri Reederi juhendamisel, toimetuse tegevust koordineerib Raasiku valla noorteliikumine Minu Eesti Noored. Lehte rahastatakse annetustest. Pärast ajalehe ilmumises kestnud pausi 2010. aasta oktoobris ilmunud numbri tiraaž oli 100 eksemplari.

Paberlehe kõrval teeb Aruküla Uudiste toimetus ka videouudiseid, mis avaldatakse lehe kanalis YouTube'is.

2007. aasta Riigikogu valimiste eel valmis toimetuses poliitiline komöödiafilm "Poliitika jõuab Arukülla", milles tegelaskujudena esinesid kohalikud kuulsused kunstnik Andrei Jegorov, mõisnik Peter von Baranoff ning sõjaeelse Eesti Vabariigi peaminister Kaarel Eenpalu, aga ka vallavanem Andre Sepp, peaminister Andrus Ansip ja Mart Laar.


Ookeani keskahelik

Ookeani keskahelik on vulkaaniline mäeahelik, mis läbib Atlandi ja India ookeani ning Vaikse ookeani lõunaosa.

Ookeani keskaheliku kogupikkus on 84 000 km, olles seega kaugelt kõige pikem mäeahelik planeedil Maa.

Ookeani keskahelik pole mitte alati asunud ookeani keskosas. Nimetus tuleb sellest, et kõigepealt avastati ta Atlandi ookeanist, mida ta tõepoolest enam-vähem poolitab. Siis nimetati see Atlandi ookeani keskahelikuks, mida Atlandi ookeanis paiknev osa ookeani keskahelikust kannab siiani.

Ookeani keskahelikud on hiiglaslikud riftivööndid, seal toodetakse pidevalt uut ookeanilist maakoort, mis hävib uuesti subduktsioonivööndites. Seetõttu on ookeani keskahelik piltlikult öeldes hiiglasliku konveieri üks osa.

Ookeani keskahelik on seismiliselt aktiivne piirkond. Aktiivsed on nad ka vulkaaniliselt, kuid paiknemise tõttu merepõhjas ei ole seda tüüpi vulkanism laiemale avalikkusele kuigi tuntud. Erandiks on näiteks Islandi saar, mis asub täpselt ookeani keskaheliku ja samas ka kuuma täpi kohal, mistõttu on seal võimalus jälgida "ookeanipõhja" laienemist kuival maal.

Ookeani keskaheliku kõrgus merepõhjast on 1...3 km ning laius umbes 1500 km. Seega on nõlva kalle suhteliselt lauge ning jääks inimsilmale praktiliselt märkamatuks. Esile tuleb ta vaid kui suuremõõtmeline, globaalne geoloogiline struktuur.

Kivimiliselt koosnevad ookeani keskahelikud peaaegu eranditult basaldist. Petroloogias nimetatakse ookeani keskahelikule tüüpilist basalti MORB-iks (mid-ocean ridge basalt).

Ookeani keskaheliku avastamine 1950. aastatel sillutas teed laamtektoonika teooriale, mis pani aluse tänapäevasele geoloogiale.


Jaani kirik

Jaani kirik on mitmete kirikute nimi. Enamasti on need pühitsetud Ristija Johannesele, kuid Haapsalu, Kanepi, Suure-Jaani, Taagepera, Tallinna, Tartu ja Valga kirikud on pühitsetud Evangelist Johannesele ning Saaremaa Jaani kirik Johannes Almuseandjale.

Haapsalu Jaani kirik Cēsise Jaani kirik Kanepi Jaani kirik Narva Jaani kirik aastatel 1734–1944 ehk Narva Ristija Johannese kirik ehk Narva Rootsi Toomkirik Peterburi Jaani kirik (vene Церковь Святого Апостола Иоанна) Pindi Jaani kirik Riia Jaani kirik (läti Rīgas Svētā Jāņa baznīca lv) Saaremaa Jaani kirik Taagepera Jaani kirik Tallinna Jaani kirik Tartu Jaani kirik Valga Jaani kirik Viljandi Jaani kirik Pärnu Jaani kirik

Harju-Jaani kirik Järva-Jaani kirik Suure-Jaani kirik Kolga-Jaani kirik Meeksi Ristija Johannese kirik Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirik Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirik


Vennaskond. Millennium

"Vennaskond. Millennium" on muusikafilm ansamblist Vennaskond.

Film valmis 1998. aastal.

Filmi režissöör on Tõnu Trubetsky, stsenaristid Tõnu Karro, Tõnu Trubetsky ja Sandra Heidov.

Peategelased on Tõnu Trubetsky, Anti Pathique, Allan Vainola ja Kaspar Jancis. Filmis esinevad veel Mait Vaik, Alar Aigro, Ülari Ollik, Camille Camille, Hindrek Heibre, Rainis Kingu, Kristjan Mäeots, Maret Pärnamets, Reginleif Trubetsky, Teet Tibar, Tamur Marjasoo, Meelis Tauk, Andrus Konotopski, Indrek Tamm, Margus Jõemägi, Juhan Ulfsak, Merle Teinemaa, Riho Baumann, Jaak Joala, Kristi Luik, Marko Tamjärv ja Marko Mägi.

Teksti loeb Aarne Üksküla.

Filmis on kasutatud teiste seas Vladimir Voronovi, Andres Suurevälja, Viktor Koškini, Heldur Eltermaa, Ain Lepa, Veiko Taluste, Leo Saare, Rita Amelkina ja Ilona Vammuse filmitud. Selle monteerisid kokku Hendrik Reindla ja Rainer Kask.

Filmi pikkus on 90 minutit.

Filmi produtsent on Mati Sepping.

Film valmis firmade Faama Film, Eesti Tõsielufilm ja Trubetsky Pictures koostöös.


Aruküla Põhikool

Aruküla Põhikool on põhikool Aruküla alevikus Raasiku vallas Harjumaal.

Kooli aadress on Põllu 5. Aruküla Põhikooli direktor on Avo Möls.

See on valla neljast koolist suurim, koolis on 21 klassikomplekti, kokku 414 õpilast. Koolis töötab 54 inimest, neist pedagooge 32.

Koolil on oma raamatukogu, söökla, võimla ja staadion.

Koolis ilmus ajaleht "Aruküla kooli uudised", mida andis välja noorteühendus Aruküla Uudised. Koolis korraldatakse ka suuri ülearukülalisi üritusi, näiteks ehitatakse koostöös MTÜ Aruküla Kultuuriseltsiga igal aastal Aruküla lumelinna. Samuti on üks koolile omapärane üritus "Aruküla kooli mäng", kus võistlevad klassid õpetajate määratud ülesannetes.


Raasiku vald

Raasiku vald on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonnas Tallinnast kagus.

Raasiku vald piirneb põhjas Jõelähtme, idas Anija, lõunas Kose ja läänes Rae vallaga.

Põhimaanteena läbib valda Jüri–Aruküla–Raasiku–Jägala tee. Valla põhjaserva läbib Tallinna–Tapa raudteeliin.

Raasiku vallavanem on Toomas Teeväli.


Aruküla (täpsustus)

Aruküla on mitme Eesti koha nimi. Aruküla – alevik Harju maakonnas Raasiku vallas. Aruküla – küla Hiiumaal Hiiumaa vallas. Aruküla – küla Ida-Virumaal Lüganuse vallas. Aruküla – küla Ida-Virumaal Alutaguse vallas. Aruküla – küla Järvamaal Järva vallas. Aruküla – küla Lääne-Virumaal Vinni vallas. Aruküla – küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Aruküla – küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Aruküla – endine küla Tartumaal Tartu valla ja Tartu linna piiril. Aruküla – endine küla Viljandimaal Tuhalaane vallas Aruküla – paik Jõgevamaal Põltsamaa vallas Aruküla – Pärnu maakonnas asuva (varem Lääne maakonnas Lihula vallas asunud) Rootsi-Aruküla nimi kuni 2017. aastani. Aruküla on ka Muksi küla nimevariant.

Mõisted, mis sisaldavad nimetust Aruküla: Aruküla hiidrahn – teise nimega Hellamaa kivi asub Arukülas Raasiku vallas Aruküla jõgi – Pärnu jõe vasakpoolne lisajõgi. Aruküla lade – regionaalne kronostratigraafiline üksus, mille stratotüübiks on Aruküla koopad. Aruküla koopad – endise Tartu valla ja Tartu linna piiril olnud küla maadel asuvad liivakivikoopad. Aruküla koobaste kaitseala


Dešifreerimine

Dešifreerimine (prantsuse keeles déchiffrer) on tegevus, mille käigus šifreeritud info muudetakse arusaadavaks.

Mõnikord mõeldakse dešifreerimise all tundmatute või vähetuntud kirjamärkide väljalugemist.


Šifreerimine

Šifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse arusaamatuks neile, kelle eest seda varjata püütakse.

Üks võimalus teksti šifreerimiseks on kirjamärkide asendamine tähtedega, numbritega või nende kombinatsioonidega, kasutades teatud koodi (šifrit). Näiteks sõna "kuu" võib šifreerimisel omandada kuju "kk ol ol" või "255" vms.


2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised

2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised olid Saksamaa Liidupäeva valimised, mis toimusid 22. septembril 2002.


Vulkaaniline plokk

Vulkaaniline plokk ehk vulkaaniline kild on vulkaanist väljapaiskunud ja tahke kehana maapinnale langenud nurgeline kivi, mille läbimõõt ületab 64 mm.

Vulkaaniline kild kuulub püroklastide hulka.

Vulkaaniline kild on tahke keha juba vulkaanist väljalendamise hetkel. See eristab teda ümarama kujuga vulkaanilisest pommist.


Gonosoom

Gonosoom ehk sugukromosoom (inglise keeles gonosome) on kromosoom, mille olemasolu või arv on eri sugupooltel liigiomaselt erinev; gonosoomid määravad sügoodi geneetilise (kromosoomse) soo.

Enamikul loomadel ja osal taimedel on kromosoomistikus üks paar gonosoome, mida tähistatakse tähtedega (X ja Y või Z ja W). XY-soomääramistüüp on kindlaks tehtud inimesel ja teistel imetajatel, samuti äädikakärbsel, ZW-soomääramissüsteem aga peamiselt lindudel, ka mõningatel putukatel (liblikatel) ja mõnedel roomajatel.

Imetajatel (sealhulgas inimesel) määrab isendi soo Y-kromosoomi olemasolu (isane) või selle kromosoomi puudumine (emane). Seega on emasel sugukromosoomid XX ja isasel XY.

ZW-soomääramissüsteemis on emastel kaks erinevat kromosoomi (WZ) ja isastel kaks sarnast kromosoomi ehk homoloogilised kromosoomid (ZZ).

See sugukromosoom, mis esineb mõlemal sugupoolel (X või Z), sisaldab mitmesuguseid vegetatiivseid tunnuseid määravaid geene. See gonosoom, mis ei esine (Y või W) mõlemal sugupoolel, sisaldab tavaliselt märksa vähem geene. Näiteks on Y-kromosoomi sugumäärav funktsioon seotud ainult ühe geeniga – testiste kujunemist määravat tegurit (TDF) määrava geeniga (SRY geen). Samas on teada, et Y-kromosoom sisaldab ka vegetatiivseid geene, näiteks kolmes korduses RPS4Y geeni, mis kodeerib ribosoomivalke.

Sugupoolt, millel on ühesuguste gonosoomide paar, nimetatakse homogameetseks (emasimetajad ja isaslinnud), erinevate gonosoomide paariga sugupoolt nimetatakse aga heterogameetseks (isasimetajad ja emaslinnud).

Peale nende kahe süsteemi esineb ka muid soomääramissüsteeme, kus konkreetsed sugukromosoomid puuduvad. Enamikul taimedel pole sugukromosoome ja selle tõttu on need taimed hermafrodiitsed. Erandiks on mõned kahekojalised liigid, millel on avastatud sugukromosoomidega sarnased kromosoomid. Näiteks pusurohul (Silene latifolia) on kirjeldatud XY-süsteemi sugukromosoomid ja hõlmikpuul (Ginkgo biloba) WZ-süsteemi sugukromosoomid.

Osal selgroogsetest määrab soo väliskeskkonna temperatuur, see on iseloomulik näiteks kilpkonnadele ja krokodillidele. Kiletiivalistel on sugu määratud organismi kromosoomide kordsusega (ploidsusega). Diploidsest embrüost (viljastatud munarakust) areneb emane mesilane (kas siis emamesilane või töömesilane) ja haploidsest embrüost (viljastamata munarakust) areneb isane mesilane ehk lesk.


Erastvere lahing

Erastvere lahing peeti 9. jaanuaril 1702 (vana kalendri järgi 29. detsembril 1701) Rootsi ja Vene tsaaririigi vägede vahel Põlvamaal Erastvere lähedal. Lahing oli esimene venelaste välilahingus saavutatud võit Põhjasõjas.


Raasiku valla lipp

Raasiku valla lipp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla lipp.

Lipp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.


Raasiku valla vapp

Raadiku valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla vapp.

Vapp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.


Gustav Ernesaks

Gustav Ernesaks (12. detsember 1908 Perila, Raasiku vald – 24. jaanuar 1993 Tallinn) oli eesti helilooja ja koorijuht.

Gustav Ernesaksa looming on väga ulatuslik. Põhiosa sellest moodustavad koorilaulud. Neist "Mu isamaa on minu arm" Lydia Koidula tekstile on saanud rahvusliku säilivuse sümboliks. Üks tema tuntumaid koorilaule on ka "Hakkame, mehed, minema". Ernesaksa loomingusse kuulub ka viis ooperit.


MUD

See artikkel on arvutimängust. Teisi tähendusi vaata artiklist mud (täpsustus).

MUD (inglise keeles Multi-User Dungeon; kõnekeeles ka muda) on tekstipõhine mitme mängija internetimängude liik, mis ühendab rollimänge, "hack and slash"-stiilis mänge ja jututube. Mängimiseks kasutatakse üldjuhul kas telneti klienti või mõnd muud tekstipõhist programmi, leidub ka brauseripõhiseid rakendusi. Mängijad loevad ruumide, objektide, sündmuste, teiste tegelaste (nende hulgas arvuti juhitud tegelaste ehk NPC'de) jne kirjeldusi virtuaalmaailmas. Suhtlus teiste tegelaste ja ümbrusega toimub inimkeelt meenutavaid, tavaliselt ingliskeelseid käske sisestades.

Akronüümi MUD tähenduse kohta on mitu arvamust, kolm peamist nendest on Multi-User Dungeon, Multi-User Dimension, ja Multi-User Domain. Arvatavasti oli esialgne variant Multi-User Dungeon, kuna esimene MUD oli mitmikmängija versioon PDP-10 mängust Dungeon.

MUDid olid eriti populaarsed 1990. aastate alguses, enne graafiliste mängude loomist ja nende algusajal. Tänapäeval on nende populaarsus vähenenud, kuid tänini on säilinud mitmed tol ajal loodud mängud. Mitmes suhtes olid MUDid moodsate MMORPG-de eelkäijad.

Ehkki mõnedki tuntumad MUDid põhinevad kirjandusest või filmist tuntud fantaasiamaailmadel (nt MUME põhineb J. R. R. Tolkieni teostel), segunevad enamikus MUDidest eri teoste, ulmestiilide ja ajastute motiivid. Suuremas osas MUDidest harrastatakse suuremal või vähemal määral rollimängu, kus mängijad kehastuvad oma tegelasteks, püüavad käituda ja kõnelda rollisiseselt. Samas on paljudes mängudes on vähemalt sama olulised ka seiklused, võitlus vaenulike tegelaskujudega ja ülesannete lahendamine. MUDid on mõjutanud tugevalt nii fantaasiapõhiseid kui ka arvutirollimänge, samuti ulmekirjandust ja -filme.

MUDe on kasutatud muukski otstarbeks peale mängimise, kuna olemuselt on need jututubade sarnased kommunikatsioonivahendid. Näiteks on mudasid loodud teadusuuringute tarbeks. Ka MUDe endid on teaduslikult uuritud, keskendudes peamiselt mängijate psühholoogiale ja kommunikatsioonile.


CSI kriminalistid

TV3 on seda näidanud alates 2004. aasta sügisest. 29. augustil 2005 hakati näitama uusi osi alates kolmanda hooaja osast "High and Low" (esmaeeter CBS-is 12. detsembril 2002).


Bänd

Bändiks nimetatakse levimuusikat (eriti rokk- või popmuusikat) esitavat orkestrit või ansamblit. Tüüpilise bändi kõlakoosluse moodustavad meloodia (võib esitada vokaalsolist, soolokitarr või muu sooloinstrument, klahvpill), harmoonia (võib esitada rütmikitarr, klahvpill), bass (tavaliselt basskitarr) ja rütmisaade (trummikomplekt, muud löökpillid). Sõltuvalt bändi koosseisust või taotlustest võib mõni neist kõlakomponentidest ka puududa või neid lisatakse elektrooniliselt.


Raagremmelgas

Raagremmelgas (Salix caprea) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv heitlehine puu või põõsas.


Ott Arder

Ott Arder (26. veebruar 1950 Tallinn – 26. juuni 2004 Kassari) oli eesti luuletaja, lastekirjanik ja tõlkija.

Ta oli Harri Lehiste Kodanik Männikese lugude tegelase Otu prototüüp.

Ott Arder leiti surnult 26. juunil 2004 Kassari supelrannast.


Punaroheline koalitsioon (Norra)

Punaroheline koalitsioon oli Norra erakondade koalitsioon, mille moodustasid 2005. aastal Norra Tööpartei, Sotsialistlik Vasakpartei ja Keskpartei.

Koalitsioon loodi 2005. aasta parlamendivalimiste eel, et pakkuda alternatiivi Norra parempoolsele valitsusele, kuhu kuulusid Kristlik Rahvapartei, Høyre ja Venstre. Koalitsioon kestis aastani 2013 ehk kaks valitsusperioodi, mis oli tollase Norra poliitika ajaloos harv nähtus. 2013. aastal tuli võimule konservatiivide valitsus, eesotsas Erna Solbergiga.

Peaministriks sai Tööpartei juht Jens Stoltenberg. Stoltenbergi valitsus oli Norra ajaloos esimene, mille ministrite enamiku moodustasid naised, ning mille üks ministritest oli mittelääne päritolu ja kes kuulus moslemite sekka.

Nagu näitas ka enamik arvamusküsitlusi, võitis see koalitsioon 2005. aasta parlamendivalimised. Nad said Stortingis 87 kohta, mis on rohkem kui parempoolsed (senised valitsusparteid ja neid tingimustega toetanud Progressipartei kokku (81). Tööpartei üksinda sai rohkem kohti kui senised valitsusparteid kokku.

Koalitsioon oli ajalooline mitmetel põhjustel. Tööpartei ei olnud kunagi osa võtnud mitme erakonnaga koalitsioonivalitsustest, välja arvatud Einar Gerhardseni vahevalitsuses 1945. aastal. Sotsialistlik Vasakpartei ei olnud kunagi osalenud valitsuses, sest ei soovinud olla koalitsioonis Tööparteiga. Keskpartei jaoks oli see esimene kord koaleeruda vasakpoolsetega. Keskpartei oli eelnevalt valitsuse moodustanud Kristlike Demokraatide (Kristlik Rahvapartei) ja Konservatiividega (Høyre).

Punarohelise Koalitsiooni kriitikud on nimetanud seda koalitsiooni sotsialistlikuks, kuigi Sotsialistlik Vasakpartei pidas neist ainsana ennast sotsialistideks. Revolutsiooniline sotsialistlik Punane Valimisliit arvas, et koalitsiooni kirjeldamiseks ei sobi punane roos, ja seepärast kasutasid nad roosat. Keskkonnapartei Rohelised leidis omakorda, et need kolm erakonda ei vääri rohelist värvi.

Koalitsiooni lahkarvamused puudutasid Euroopa Liitu astumist, mida Tööpartei on aastakümnete jooksul toetanud, teised aga mitte. Lahkarvamusi oli ka nafta ja gaasi ammutamise ning NATO liikmesusega seotud küsimustes.


Isiksus

Isiksus on psühholoogiline fenomen, mis lähtub inimese sisemisest subjektiivsest olemusest, kuid ilmneb tema tunde-, mõtte- ja käitumismustrites ning määrab tema käitumise elulistest olukordades. Inimese isiksuslik alge kujundab inimese vajadusi, temperamenti, võimeid, harjumusi, eluhoiakut ja väärtushinnanguid.

Mitte kõik inimesed ei ole alustanud isiksusliku arengu teed. Isiksuslik areng algab võimest vaadata ennast kõrvalt ja hinnata enda käitumist erapooletult. Kui inimene saab aru, et on olemas põhjuse-tagajärje seos, siis avab see tee uurivale vaimule ja soovile mõista ümbritsevat maailma.

Isiksus erineb intelligentsusest, mis on seotud rohkem teoreetiliste kui praktiliste võimetega. Iseloomu mõiste hõlmab ka moraalset aspekti ning on seetõttu isiksuse mõistega võrreldes laiem, kuigi neid sõnu kasutatakse sageli sünonüümidena.


Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord

Kustutamiseks saab artikli märkida igaüks. Kustutamise võimalus on ainult Vikipeedia administraatoritel.

Reeglina eelneb artikli kustutamisele arutelu kustutamise põhjendatuse osas, mis toimub vastava artikli aruteluleheküljel. Mõnikord korraldatakse spetsiaalsel lehel hääletus. Ilmse vandalismi tagajärjel tekkinud või kogemata loodud artiklid võidakse kustutada ilma aruteluta (administraatorid võivad selliseid artikleid kustutada ka ilma kustutusmärkuseta).


Närimiskumm

Närimiskumm ehk näts (varem ka närimiskummi) on kergelt vormitav, sageli magus, vahepeal ka hapukas mass, mida saab mõnda aega hammastega närida, enne kui see kõlbmatuks muutub. Tavaliselt on närimiskummis ka maitseaineid.


Adam Ludwig Lewenhaupt

Adam Ludwig Lewenhaupt (rootsi keeles Leijonhufvud) (15. aprill 1659 Kopenhaagen – 12. veebruar 1719 Moskva, Venemaa) oli Rootsi väejuht, 1706. aastast jalaväekindral.


Eesti nimi

Eesti nime algupära on sageli nähtud aestide nimes, keda teadaolevalt esimest korda mainis Rooma ajaloolane Tacitus oma raamatus "Germania" (kujul Aestiorum gentes, Aestii, umbes 98. aastal), hilisemates allikates esines see nimi kujul Hestis (Cassiodorus, 523–526), Aesti (Jordanis, 551), Aisti (Einhard, 830), Esto, Estum (Wulfstan, 887), Iste (Widsith, 10. saj). Aeste peetakse tavaliselt balti rahvasteks või konkreetsemalt mõneks preislaste hõimuks, kuna mitmed aestide kirjeldused osutavad selgelt nende asualale, praegusele Kaliningradi piirkonnale. Samas on mitmed autorid oletanud, et aestide all võidi mõelda ka kõiki Läänemere idakalda elanikke – nime üheks võimalikuks etümoloogiliseks allikaks ongi peetud germaani tüve ost- (öst-, est-), tähendusega "ida". Aja jooksul võis nime kasutusala kitseneda ja lõpuks püsima jääda vaid praeguse Eesti ala ning selle asukate tähistajana.

Selles tähenduses oli nimi esimesena käibel ilmselt skandinaavlastel, kes kasutasid saagades (kirja pandud alates 13. sajandist, aga kirjeldavad sündmusi alates 1. aastatuhande keskpaigast) nimekujusid Aistland (Gutasaga) ja Eistland (Ynglingrite saaga, Saaga Harald Kaunisjuuksest, Olaf Trygvessoni saaga, Saaga Olaf Pühast, Svirrerasaaga, Örvar-Oddri saaga). Ühel 11. sajandil Rootsi ruunikivil on kirjas i estlatum, "Eesti maadel". Umbes 1216. aastal valminud Saxo Grammaticuse kroonikas on tarvitusel nimekujud Hestia ja Estia ning etnonüüm Esto (mitmuses Estones). Sama tähendusega võib olla ka Al-Idrisi 1154. aastal kasutatud Astalānda. Skandinaavlastelt kandus nimi üle alamsaksa (pika algvokaaliga Ehstland) ja ladina keelde (nt 13. sajandi alguse Henriku Liivimaa kroonikas Estonia, teoses Descriptiones terrarum ka Hestonia). Ladina keele kaudu levis nimi hiljem omakorda edasi vene (Эстония) ja teistesse keeltesse. Mõnes neist varastest, kuni 13. sajandi allikatest tähistab see nimi selgelt enam-vähem tänase Eestiga kattuvat territooriumit, teistes on selle tähendus ebamäärasem või vastab ainult osale praegusest Eestist.

Vanadel kaartidel esinevad nimekujud Estonia, Esthonia, Estonie, Esthonie, Estlandia või lihtsalt Esten ("eestlased"). Need nimetused käisid praeguse Eesti põhjaosa (tolleaegse Eestimaa provintsi ja kubermangu) kohta), kuid 15.–17. sajandil eristub ka Päris-Eesti (Estonia Propria) Liivi lahe ja Võrtsjärve vahel. Kujunevasse eesti kirjakeelde laenati nimi (algselt Estimah, Esthi Mah) alamsaksa või idaskandinaavia keelekujust 17. sajandil. Eestlaste asuala hakati sõnaga Eesti(maa) tähistama alates 19. sajandi keskpaigast. Samal ajal võeti kasutusele ka sõna eestlased ja eesti keel, mis asendasid varasemad omanimetused maarahvas ja maakeel. 1918. aastal sai see Eesti riigi nimeks.


Rate.ee

Rate.ee või Rate ([reit], slängis ka kirjapildis reit) on Eesti suhtlusvõrgustik.

Nimi tuleb ingliskeelsest sõnast to rate, mis tähendab "hindama" ja Eesti ülemdomeenist .ee. Kasutajad saavad oma ankeeti ehk profiili lisada oma kirjelduse, laadida üles pilte ning vaadata teiste pilte, neid hinnata ja kommenteerida. Lisaks saavad kasutajad üksteisele kirjutada sõnumeid, on olemas foorum ja jututuba. Lisaks nendele tasuta võimalustele tuleb mõnede tegevuste eest maksta SMS-sõnumiga (näiteks 10 punktiga hindamine maksab 10 krooni).

Portaali peamine autor ja algataja on Andrei Korobeinik, kes avas selle 1. mail 2002. aastal.

Rate.ee haldaja ja Rate kaubamärgi omanik on firma Serenda Invest OÜ, millest 49% kuulus Korobeiniku firmale Rate Solutions OÜ ning 51% telekommunikatsioonifirmale EMT, kes ostis selle osaluse 2006. aasta märtsi alguses veidike vähem kui 40 miljoni krooni eest. 2012. aastal ostis Korobeinik EMT-lt Rate.ee tagasi. Portaali külastatavus langenud rohkem kui 400 tuhandelt (nädal 08/2008) umbes 27 tuhandeni (nädal 49/2016).


Punkt (matemaatika)

Punkt on elementaargeomeetrias objekt, mida näitlikustatakse mõõtmeteta ruumiosana. Geomeetria aksiomaatilises käsitluses on punkt üks algmõisteid.

Mistahes meetrilise ruumi või üldiselt topoloogilise ruumi elemente nimetatakse punktideks.

Geomeetrias nimetatakse hulka, mille elementideks on punktid, punktihulgaks või ka kujundiks.


Magnus Stenbock

Magnus Stenbock (12. mai 1664 Stockholm – 23. veebruar 1717 Kopenhaagen) oli Rootsi väepealik ja krahv.

Magnus Stenbock sündis Gustaf Otto Stenbocki ja Christina Catharina De la Gardie pojana. Hariduse sai ta Uppsalas ja Pariisis. Otsustanud valida sõjaväelasekarjääri, siirdus ta 1683 Hollandi sõjaväkke. Sealt naasnult astus ta Rootsi armeesse.

1687. aastal oli ta Otto Vellingki rügemendis kapten ja 1688. aastal Nils Bielke rügemendis major. Ta teenis Rootsi vägedes Madalmaades ja Reini ääres. Pfalzi pärilussõja ajal näitas ta üles suurt vaprust, eriti 1690. aastal Fleurusi lahingus.

1699. aastal ülendati ta ooberstiks ning määrati Kalmari rügemendi pealikuks.

1700. aastal sai temast Dalarna rügemendi ülem. Samal aastal osales ta oma rügemendiga Narva lahingus, kus rootslased saavutasid suure võidu. 1702. aastal võttis ta osa Kliszówi lahingust ning 1703. aastal Pułtuski lahingust.

1704. aastal ülendati ta kindralleitnandiks. 1705. aastal sai ta jalaväekindraliks ja Skåne kindralkuberneriks. 1710 sai ta riiginõunikuks ja 1712 ülendati feldmarssaliks, maavägede ülemjuhatajaks. Samal aastal vallutas ta 9000 mehega Mecklenburgi ja saavutas hiilgava võidu Gadebuschi lahingus. 6. mail 1713 kapituleerus Tönningi kindlus ja taanlased võtsid Magnus Stenbocki vangi. Teda hoiti Kopenhaagenis Fredrikshavni kindluses, kus ta 1717. aastal suri.

Magnus oli Kiiu ja Kõnnu mõisa omanik Eestimaal ning Vapnö, Kjellstorpi ka Rånäsi mõisa omanik Rootsis.


Bukarest

Bukarest (rumeenia București [bukur'eštj]) on Rumeenia pealinn.

Elanike arv on 2 082 000 (2005, arvestuslikult).

Asulat on esmamainitud 1459. aastal. Rumeenia pealinn on Bukarest alates 1862. aastast.

2002. aasta andmetel oli Bukaresti elanikest rumeenlasi 97,03%, mustlasi 1,42%, ungarlasi 0,30%, juute 0,13%, türklasi 0,13%, sakslasi 0,12%, kreeklasi 0,08% ja venelasi 0,06%.

Bukarestis asuvat Nicolae Ceaușescu ehitada lastud Parlamendipaleed peetakse Pentagoni järel maailma suuruselt teiseks hooneks (üldpindala 350 000 m²).

Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam asub Otopenis, 16,5 km Bukarestist põhja pool.


Transilvaania

Transilvaania (ladina Transsilvania ('maa metsa(de) taga'); rumeenia Ardeal, ungari Erdély, saksa Siebenbürgen ja poola Siedmiogród ('seitsme linnuse maa'); türgi Erdel) on ajalooline piirkond tänapäeva Rumeenias.


Salaühing

Salaühing on ühing, mille liikmeskond, eesmärgid, praktikad ja/või tegevuse muud aspektid on osaliselt või täielikult avalikkuse eest varjatud ning teada üksnes kõigile või osadele salaühingu enda liikmetele. Salaühingud on eksisteerinud hiljemalt sumeritel, vanaaja Egiptuses, Indias, Pärsias, Kreekas ja Roomas ning neid tegutseb ka tänapäeval. Salaühinguid on olnud usulise või esoteerilise taustaga, kuid ka revolutsioonilise või kriminaalse iseloomuga. Salaühingu liikmeks vastu võtmine võib toimuda teatud erilise initsiatsiooniriitusena, kus uustulnuk pühendatakse ühingu saladustesse ning kohustatakse vaikima sellest, mida ta saladuskatte all näeb ja kuuleb.

Paljude salaühingutega on seotud vandenõuteooriad.


Ladislaus Postumus

Ladislaus Postumus ehk Ladislaus Posthumus (22. veebruar 1440 Komárno – 23. november 1457 Praha) oli Böömimaa kuningas (Ladislav I, tšehhi keeles Ladislav Pohrobek), Ungari kuningas (László V või László VI) ja Austria ertshertsog.

Ta oli Habsburgide soost Saksa kuninga Albrecht II poeg.

Ta sündis neli kuud pärast oma isa surma, mistõttu on tema lisanimeks saanud Postumus ('postuumne'). Et ta oli mitme riigi valitseja, on tema nimi käibel ladinakeelsena. Hiljem on teda nooruse pärast hüütud ka Habemetuks.

Tema ema oli viimase Luksemburgi dünastiast pärit Saksa-Rooma keisri Sigismundi tütar ja pärijanna Luksemburgi Elisabeth. Ladislaus päris seega sünniga kõik oma isa senised valdused – Böömimaa kuningriigi, Ungari kuningriigi ja Austria hertsogkonna. Ta sai kohe Austria hertsogiks ja Habsburgide suguvõsa peaks ja mõne aja pärast Böömimaa kuningaks. Saksa kuningaks (Friedrich IV) valiti tema kauge sugulane, Steiermargi hertsog Friedrich V, hilisem Saksa-Rooma keiser Friedrich III, kes määrati ka tema alade regendiks.

Kuigi Ladislaus oli sünnijärgselt Böömimaa ja Ungari kuningas ja tema ema Elisabeth võitles tema õiguste eest, valiti Ungari kuningaks Jagelloonide soost Poola kuningas Władysław III (Ulászló I nime all). Elisabethi õuedaamil Helene Kottanneril õnnestus seikluslikel asjaoludel Püha Istváni kroon selle valvuritelt Visegrádis varastada ning viia see Wiener Neustadti. Legendi järgi on rist kroonil sellepärast viltu, et ta sai transportimisel kannatada. Ladislause ema sundis priimast Ladislause 15. mail 1440 Székesfehérváris kroonima.

Böömimaal tunnustas suurem osa aadlist küll Ladislause õigust troonile, kuid tema kuningaks kroonimise tingimusena nõudis seisustekogu, et ta kasvatataks üles Prahas sealse õukonna mõju all.

Ent Friedrich V hoidis noort Ladislaust tema ema palvel Orthi lossis vangis, valitsedes samal ajal ise Austriat. Ka Austria seisustekogu nõudis, et Ladislaus kasvaks üles nende mõju all. Friedrich soovis rohkem oma mõju alla saada ka Böömimaad ja Ungarit ega lubanud teda seetõttu kummassegi riiki.

10. novembril 1444 sai Władysław Türgi-vastases sõjas surma, langedes Varna lahingus. Nüüd valis Ungari seisustekogu (kaugeltki mitte üksmeelselt) Ladislause kuningas ning saatis Viini saatkonna, kes tegi Friedrichile ettepaneku laps ja kroon välja anda. Friedrich keeldus. Ungaris sai kohapealseks regendiks János Hunyadi, Böömimaal Jiří Poděbradyst.

Alates 1450. aastast muutusid Austria seisuste nõudmised Ladislaus vabastada üha tungivamaks. Aastal 1452 ühinesid nad Ulrich von Eyczingi ja Celje Ulrichi juhtimisel Mailbergi liiduks ning vabastasid Ladislause väevõimuga. Celje Ulrichil, kes oli poisi ema nõbu, õnnestus saada tema eestkostjaks ning ta hakkas poissi kasvatama. See tegi ta ka Austria ertshertsogiriigi faktiliseks valitsejaks. Aastal 1453 sai Ladislaus koos Friedrichi ja Tirooli Sigismundiga Austria ertshertsogiks.

28. oktoobril 1453 krooniti 13-aastane Ladislaus Böömimaa kuningaks. Seal tunnustati teda suhteliselt probleemitult. Sestsaadik viibis ta põhiliselt Prahas ja Viinis.

Ungaris läks Ulrich Celjest varsti Hunyaditega tülli. Üks tähtis põhjus oli see, et Hunyadid kandsid Türgi-vastase võitluse pearaskust, Ulrich (ja Ladislaus), jäid aga selles asjas pealtvaatajateks. Aastal 1456, kui János Hunyadi suri, sai Ungari tegelikuks valitsejaks Ulrich Celjest, kelle Ladislaus Futtaki riigipäeval oktoobris 1456 määras ungari kuberneriks. Juba samal aastal, pärast Belgradi piiramist, aga tappis Ulrichi 9. novembril 1456 László Hunyadi, makstes kätte katse eest teda ennast tappa. Ladislaus taotles Hunyadi hukkamist ning 16. märtsil 1457 raiuti tal pea maha. See tekitas aga sellise pahameeletormi, et noor kuningas pidi Ungarist Prahasse põgenema. Seal veetis ta oma elu viimase aasta, surres ootamatult 17-aastaselt 1457, veidi aega enne oma kavas olnud abiellumist.

Tihti on kahtlustatud, et ta mürgitati, et ennetada tema abiellumist Prantsusmaa kuninga Charles VII tütre Madeleine'iga, kuid 20. sajandil läbi viidud uuringud on näidanud, et tõenäoliselt suri ta leukeemiasse. Selle haiguse olemasolust tol ajal ei teatud.

Ladislaus oskas saksa, ungari, tšehhi, ladina, poola ja prantsuse keelt.


Märjamaa

Märjamaa on alev Rapla maakonnas, Märjamaa valla keskus.

Alevi peamiseks vaatamisväärsuseks on Märjamaa kirik koos Esimeses maailmasõjas ning Vabadussõjas hukkunutele püstitatud kirikuvärav-monumendiga. Aleviks nimetati Märjamaa aastal 1945. Aastatel 1950–1962 oli ta Märjamaa rajooni keskus.

1931–1968 oli Märjamaal Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee jaam.

Märjamaal tegutseb ragbiklubi Märjamaa Vikat.


Annual Gulf Breeze UFO Conference

Annual Gulf Breeze UFO Conference on iga-aastane üritus, mida korraldab organisatsioon MUFON (Mutual UFO Network) USA-s Florida osariigis mõnes Gulf Breeze'i piirkonnas olevas linnas.

Gulf Breeze on sagedane ufonähtuste toimumise piirkond. See võib olla seotud sellega, et lähedal asuvad sõjaväebaasid, kust saadetakse välja õhusõidukeid, sealhulgas alles katsetatavaid.


Annual International UFO Conference

Annual International UFO Conference ('Rahvusvaheline ufoteemaline aastakonverents'; mitteametlik nimetus International UFO Congress 'Rahvusvaheline ufoteemaline kongress') on paranormaalsete ja ufonähtuste konverents, mis toimub igal aastal Ameerika Ühendriikides (alates 2011. aastast Arizona osariigis Phoenixi linnas ning mis varem toimus Nevada osariigis Laughlini linnas).

Esimene konverents toimus 1992. aastal 50 osavõtjaga. 2003. aasta kongressil oli 900 osalejat ja 27 esinejat ning festivali programmis oli 11 filmi.

15. kongress koos filmifestivaliga toimus 26. veebruarist 4. märtsini 2006.


Koduloom

Koduloom on loomaliik, -alamliik või varieteet, kelle inimene on kodustanud ja sageli ka tõuaretusega geneetiliselt arendanud.


Carl Magnus von der Pahlen

Vabahärra Carl Magnus von der Pahlen, vene keeles Матвей Иванович фон дер Пален (2. märts (19. veebruar vkj) 1779 Tallinn – 1. juuni (20. mai vkj) 1863 Palmse), oli baltisakslasest Venemaa sõjaväelane, riigitegelane ja mõisaomanik.


Köpetdag

Köpetdag (türkmeeni; pärsia کپه داغ (Koppeh Dāgh)) on mäestik Aasias Türkmenistani ja Iraani piirialal, Türkmeeni-Khorāsāni mäestiku kirdeosa.

Kulgeb loode-kagu suunas. Kirdes piirneb Karakumi kõrbega. Kõrgus kuni 3117 meetrit.


Tõlge

Tõlge on algse tekstiga samatähenduslik tekst mõnes teises keeles või märgisüsteemis.

Tõlge on tõlkimise tulemus. Kirjaliku tõlke loojat nimetatakse tõlkijaks.

Tõlked on sama vanad kui inimkultuur. Tõlked võimaldavad sõnumite, ideede, mõtete, tekstide (jne) liikumist üle keelepiiride ning aitavad säilitada keelelist mitmekesisust.

Tavaliselt nimetatakse tõlgeteks keelepiire ületavaid tekste. Kuivõrd mõistet "keel" kasutatakse mitmes tähendusmahus, siis nimetatakse (mõne käsitluse järgi) tõlgeteks ka tõlkeid ühest murdest, murrakust, žargoonist, erialakeelest, slängist, idiolektist jmt teise keelde või alamkeelde. Nii näiteks on tõlgitud võru keelest eesti keelde ja vastupidi. Žargoonide, erialakeelte, slängide jmt puhul piirdutakse tavaliselt vaid eripäraste terminite tõlkega. Näiteks ragbist rääkides lisatakse mõistetavuse huvides paralleelseid jalgpalli termineid vms.

Ülekantud tähenduses nimetatakse vahel tõlgeteks ka teisendusi ühest kunstiliigist teise: näiteks romaanide dramatiseeringuid teatri, filmikunsti, kuuldemängu vms jaoks; kujutava kunsti teostest lähtuvaid muusikateoseid jne. Tartu-Moskva semiootikakoolkond näiteks käsitleb keelt kui primaarset modelleerivat süsteemi ning kunste kui sekundaarseid modelleerivaid süsteeme, milliste vahel toimub analoogiline tõlketegevus.


Katrina (orkaan)

Katrina oli Atlandi ookeanil tekkinud troopiline tsüklon, mis paisus orkaaniks 23.–31. augustil 2005. Eriti tugevalt sai kannatada New Orleans.

Ta põhjustas väga suurt kahju USA kaguosale, olles arvatavasti riigi ajaloo suurim loodusõnnetus. Orkaani tekitatud kahjusid on hinnatud 172,5 miljardi USA dollari juurde (2021. aasta vääringus).

Orkaanis ja selle põhjustatud üleujutustes hukkus vähemalt 1836 inimest.


Keelefilosoofia

Keelefilosoofia on filosoofia haru ja filosoofilise mõtlemise stiil, mis on seotud väljendite kasutamise, teooriate konstrueerimise viiside ja teadmiste väljendusvahendite korrektse kasutamise põhimõtete uurimisega.

Analüütilises keelefilosoofias (ehk keelelises filosoofias) samastatakse keelefilosoofia tähendusteooriaga. Näiteks Michael Dummetti arvates pole sõna "keelefilosoofia" tarvis, sest piisab "tähendusteooriast" kui "keele toimimise üldisest kirjeldusest".

Keelefilosoofia ja keeleteaduse vahel pole selget piiri.


Helme vald

Helme vald oli vald Lõuna-Eestis Valga maakonnas.

21. oktoobril 2017 moodustati Helme valla, Tõrva linna, Põdrala valla, Hummuli valla ja Puka valla Soontaga küla ühinemisel uus omavalitsus nimega Tõrva vald.

Helme vald piirnes lõunas Lätiga, idas Hummuli ja Puka vallaga, põhjas Põdrala valla ja lääneloodes Viljandi maakonna Karksi vallaga.


Briti idealism

Briti idealism oli filosoofiasuund Suurbritannias 19. sajandi keskpaigast 20. sajandi alguseni.

Selle suuna juhtivad esinejad olid esimeses põlvkonnas Thomas Hill Green (1836–1882), Francis Herbert Bradley (1846–1924) ja Bernard Bosanquet (1848–1923). Teise põlvkonna väljapaistvamad kujud olid John McTaggart Ellis McTaggart, H. H. Joachim, J. H. Muirhead ja G. R. G. Mure. Reaktsioonina briti idealismile panid noored Cambridge'i filosoofid George Edward Moore ja Bertrand Russell aluse analüütilisele filosoofiale.

Kuigi briti idealistide vaated olid omavahel üsnagi erinevad, võib välja tuua teatud ühisjooned. Nad uskusid Absoluudisse (ainsasse ja kõikehõmavasse reaalsusse). Nad omistasid tähtsa koha mõistusele, mille abil saab Absoluuti taibata ja mis on omane ka Absoluudile endale. Nad ei tunnistanud mõtlemise ja objekti lahutamist, vaid pidasid mõtlemist ja objekti reaalsuses ühtseks tervikuks.

Briti idealism on välja kasvanud saksa klassikalisest filosoofiast ning seda võib pidada absoluutse idealismi erikujuks. Eriti olulised on briti empirismile Kant ja Hegel, kelles Thomas Hill Green nägi briti filosoofia päästjat väidetavalt allakäivast empirismist. Igatahes vastustasid briti idealistid filosoofiasuunda, mille esindajad olid John Locke, David Hume, John Stuart Mill ja Henry Sidgwick, sealhulgas utilitarismi. Kuigi kõik briti idealistid poleks möönnud näiteks Hegeli mõju, peetakse briti idealismi leviku oluliseks soodustajaks James Hutchinson Stirlingi raamatut "Hegeli saladus".

Vähemalt üldistes joontes on Hegeli filosoofia briti idealismi kindlasti mõjutanud, samuti on briti idealistid Hegelilt üle võtnud termineid ja ideid. Peale Absoluudi mõiste on hegellik ka näiteks õpetus sisemistest suhetest, tõe koherentsiteooria ja konkreetse universaali mõiste. Näiteks Bradleyl võib leida ka midagi Hegeli dialektika sarnast. Hegeli filosoofiat tervikuna ega ka Hegeli loogikat briti idealistid siiski ei aktsepteerinud.

Poliitilises filosoofias püüdsid briti idealistid kummutada individualismi Herbert Spenceri vaimus. Nad pidasid inimest loomupäraselt ühiskondlikuks olendiks. Nad ei asjastanud riiki. Näiteks Greeni järgi saab väärtus olla ainult indiviidis ning riigi olemasolu on õigustatud ainult niivõrd, kui ta aitab kaasa väärtuse elluviimisele indiviidide elus.

Kui Bertrand Russellist ja George Edward Moore'ist said briti idealismi vastased, siis selle positsioon Suurbritannias nõrgenes. Briti filosoofia hakkas metafüüsika vastu mässama. Hiljem tuli selle juurde tagasi Robin George Collingwood, kuid tema mõju ei olnud kuigi suur. Tänapäeva briti filosoofide seas on tuntuim absoluutse idealismi pooldaja arvatavasti Timothy L. S. Sprigge.

British idealismi mõju USA-s jäi mõnevõrra piiratuks. Uushegellik oli Josiah Royce'i varajane filosoofia. Ameerika ratsionalist Brand Blanshard oli nii tugevalt Bradley, Bosanqueti ja Greeni mõju all, et teda võiks peaaegu pidada briti filosoofiks.


Thomas Hill Green

Thomas Hill Green (7. aprill 1836 Yorkshire'i West Riding, Birkini küla – 26. märts 1882) oli briti idealistide hulka kuuluv inglise filosoof, poliitiline radikaal ja karskusliikumise reformija.

Nagu kõik briti idealistid, oli ta mõjutatud Hegeli filosoofiast. Ta soovitas oma kaasmaalastel lugeda John Stuart Milli ja Herbert Spenceri asemel Kanti ja Hegelit.


Vanavalgevene keel

Vanavalgevene keel (старабеларуская мова) ehk vanaukraina keel (староукраїнська мова) ehk läänevene keel (западнорусский язык) on keel, mis käibis Leedu suurvürstiriigis kirjakeelena.

Vanavalgevene keel eristus vanavene keelest 14. sajandil.

Rzeczpospolita koosseisu läinud Leedu suurvürstiriigis kaotas vanavalgevene keel ametliku staatuse 1696. aastal.

Vanavalgevene keelest pärinevad valgevene, ukraina ja russiini keel.


California Osariigi Seadusandlik Kogu

California Osariigi Seadusandlik Kogu (inglise keeles California State Legislature) on USA California osariigi seadusandlik organ.

Seadusandliku kogu istungid toimuvad California osariigi pealinnas Sacramentos.


Iraagi põhiseadus (2005)

Pärast Iraagi sõda koostas Iraagi ajutine valitsus okupatsioonijõudude kaasabil 2005 Iraagi põhiseaduse eelnõu.

Iraagis faktilise põhiseadusena kehtiva Iraagi Riigi üleminekuperioodi haldusseaduse kohaselt tuleb hiljemalt 15. oktoobril 2005 läbi viia põhiseadusreferendum.

Põhiseaduse teksti valmimise tähtaeg lükkus neli korda edasi. 28. augustil 2005 loeti see ette Iraagi Rahvuskogule.

Iraagi Riiki nimetatakse seal demokraatlikuks föderaalseks esindusvabariigiks (artikkel 1). Võimude lahusus lükatakse edasi uue parlamendi kokkutulemiseni. Artikkel 2, ütleb, et islam on "riigi ametlik religioon" ja "seadusandluse põhiallikas". Artikkel 3 näeb ette paljurahvuselise, paljuusundilise ja paljusektilise riigi.

Hoolimata sellest, et islam kuulutatakse riigiusuks, kuulutatakse allpool kõik iraaklased, nii mehed kui ka naised, seaduse ees võrdseteks ega lubata õiguslikku diskrimineerimist soo ega etnilise päritolu alusel.

Eelnõu koostanud komisjoni 15 sunniidist liikmest viibis eelnõule allakirjutamise tseremoonial ainult kolm ning ükski neist ei kirjutanud sellele alla. Sunniitide liidrid kutsuvad üldiselt üles 15. oktoobri referendumil eelnõu tagasi lükkama. Kui riigi 18 provintsist (millest neljas arvatakse olevat sunniitide enamus) kolmes lükatakse eelnõu vähemalt kahe kolmandiku häältega tagasi, siis tuleb Rahvuskogu laiali saata, korraldada uued valimised ning hakata eelnõu koostamisega otsast peale.


Eesti Koonderakond

Eesti Koonderakond (lühend KE) oli Eesti partei, mis eksisteeris aastatel 1991–2002.

Erakonna liidriteks olid Jaak Tamm, Tiit Vähi, 1997–1999 Mart Siimann ja 1999–2000 Andrus Öövel. Koonderakonna viimaseks esimeheks oli Märt Kubo.

Erakonna deklareeritud väärtused olid isiklik vabadus ja isiklik vastutus. Sellega deklareeriti oma parempoolset seisukohta sotsiaalküsimustes.

Erakonda peeti paremtsentristlikuks liberaalseks parteiks. Partei oli Liberaalse Internatsionaali vaatlejaliige alates 1998. aastast.