Uno Pohrt

Uno Pohrt (31. jaanuar 1873 Kuramaa – 31. mai 1927 Viljandi) oli eesti insener ja ettevõtja.

Uno Pohrt õppis Miitavi (Jelgava) reaalkoolis, mille järel töötas Kõpus Luisenhütte masinavabrikus õpilase-praktikandina. Seejärel õppis Charlottenburgi tehnikainstituudis (tänapäeval Berliini Tehnikaülikool), mille lõpetas inseneri kutsega.

Töötas Jekaterinoslavi ja Marinopoli vabrikutes insenerina. 1900. aastal naasis Luisenhütte vabrikusse ja töötas seal juhatajana kuni 1903. aastani. Ehitas Viljandisse Kantrekülla Uno Pohrti masinavabriku, mis alustas tööd 1904. aastal. 1910. aastal konstrueeris Pohrti propelleriga mootorsaani, mis tol ajal suurt vastukaja leidis.

1919. aastal tabas Pohrti halvatus, millest ta aegamööda taastus ja jätkas vabriku juhtimist. 1927. aastal tabas teda järgmine halvatus, mille tagajärjel Pohrt suri.


Spordi Arbitraažikohus

Spordi Arbitraažikohus (prantsuse keeles Tribunal arbitral du sport; lühend TAS; inglise keeles Court of Arbitration for Sport; lühend CAS) on rahvusvaheline arbitraažikohus vaidluste lahendamiseks spordi valdkonnas. Peakorter asub Lausanne'is.

Spordiarbitraažikohtu loomise eestvedaja oli Rahvusvahelise Olümpiakomitee president Juan Antonio Samaranch. 1984. aastal kinnitas ROK loodava kohtu põhikirja.


Uno Pohrti masinavabrik

Uno Pohrti masinavabrik oli masinaid tootev vabrik Viljandis Kantrekülas.

Vabriku asutas 1904. aastal (teistel andmetel 1905. aastal) insener Uno Pohrt, kes juhtis seda kuni oma surmani. Osa vabriku algsest sisustusest pärines 1903. aastal mahapõlenud Kõpu "Luisenhütte" vabrikust, kus Pohrt tehnilise juhatajana töötas. Pärast Pohrti surma 1927. aastal läks ettevõte tema pärijate kätte, sattus raskustesse, pankrotistus 1934. aastal ja likvideeriti 1937. aastal.

Vabrik tegeles peamiselt põllumajandustehnika tootmisega, valmistati saeveskite sisustust, lokomobiile, rehepeksumasinaid jms. Vabrikus valmis 1911. aastal esimene isesõitja lokomobiil Venemaa Keisririigis, samuti mootorsaan, mis oli maailmas esimeste hulgas.


Koolikell

Koolikell on kell õppetunni alguse ja lõpu teatamiseks koolis. Koolikella antav märguanne erineb kooliti. See võib olla näiteks sireen, elektroonse kella helin, kellamäng, lühike muusikapala. Koolides, kus õpivad erivajadustega lapsed (näiteks kurdid), täidavad koolikella ülesannet enamasti käega antavad viiped.


Maie

Maie on eesti naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Maie 3580 naisel. Maie oli populaarsuselt 26. naisenimi. Maie oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 70). Kõige populaarsem oli eesnimi Maie vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 155,90.

Maie nimepäev on 2. mai.


Viimane koolikell

Viimane koolikell (vene keeles последний звонок) on abiturientide sündmus, mida enamasti peetakse 25. mail. Sündmus on levinud Venemaa ja teiste Ida-Euroopa riikide keskkoolides. Sündmus toimub pärast õppetöö lõppu ja enne lõpueksameid.


Epp

Epp on eesti naisenimi. Varem on see olnud kasutusel ka mehenimena.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Epp 683 naisel. Epp oli populaarsuselt 240. naisenimi. Epp oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 49). Kõige populaarsem oli eesnimi Epp vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,65.

Epu nimepäev on 13. oktoober.


Hümmling

Hümmling (Homelinghen, hömil – 'väike kivi') on pinnamoreeniga maastik, kuni 73 m üle merepinna, Emslandi piirkonnas Põhja-Saksa madalikul Saksamaa Alam-Saksi liidumaa lääneosas.


Andrew Feustel

Andrew Jay Feustel (sündinud 25. augustil 1965) on Ameerika Ühendriikide geofüüsik ja endine NASA astronaut.

Ta valiti astronaudiks juulis 2000 ja tema esimene missioon oli STS-125, mis startis mais 2009. See oli Hubble'i kosmoseteleskoobi viimane hooldusmissioon ning Feustel käis missiooni raames kolm korda avakosmoses. Tema teine missioon oli STS-134, mis oli Space Shuttle'i programmi eelviimane missioon. Feustel valiti 55./56. ekspeditsiooni liikmeks ja ta oli kuni oktoobrini 2018 Rahvusvahelise Kosmosejaama komandör.

Feustel lahkus NASAst juulis 2023.


Jefferson (jalgpallur)

Jefferson de Oliveira Galvão (enam tuntud lihtsalt nime all Jefferson; sündinud 2. jaanuaril 1983 São Vicentes) on Brasiilia endine jalgpallur, väravavaht.

Jefferson alustas klubikarjääri kodumaa klubis Cruzeiro. Aastatel 2003–2005 oli ta laenul teises Brasiilia klubis, Botafogos. Aastad 2005–2009 mängis ta Türgi kõrgliiga klubides Trabzonspor ja Konyaspor.

2009. aasta augustis naasis ta Botafogosse. Ta tuli klubiga kolmel hooajal Rio de Janeiro osariigi meistriks ning valiti hooaegadel 2011 ja 2014 Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Ta lõpetas karjääri 2018. aasta novembris.

Ta on Botafogo üks legende, kes on mänginud klubi meeskonnas enam kui 450 ametlikus mängus. Temast enam mänge on Botafogo meeskonnas pidanud ainult Brasiilia 20. sajandi jalgpalli suurlegendid Nílton Santos ja Garrincha.


Leonardo Valencia

Leonardo Felipe Valencia Rossel (sündinud 25. aprillil 1991 Santiagos) on Tšiili jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Tšiili kõrgliiga klubis Colo-Colo.

Ta alustas klubikarjääri kodumaa klubis Universidad de Chile. Läbimurde saavutas ta 2012. aastal klubis Unión La Calera.

Aastatel 2017–2019 mängis ta Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.


Emsbüren

Emsbüren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 139,31 km². 31. detsembril 2015 elas seal 9939 inimest. Vald asub Emsi jõe ääres, umbes 15 km Lingenist lõunas ja 15 km Rheinest loodes.

Seal asub Leschede raudteejaam.


Gatito Fernández

Roberto Júnior Fernández Torres (sündinud 29. märtsil 1988 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo.

Tema isa Roberto Fernández oli samuti väravavaht ja kuulus enam kui kümme aastat Paraguay koondisse.


Geeste

Geeste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Valla pindala on 133,07 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 231 inimest.


Vahtsõnõ järv

Vahtsõnõ järv (ka Verioramõisa Vahtsõnõ järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Verioramõisa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha.


Leeväti järv

Leeväti järv (ka Leevati järv, Nohipalu järv, Nohipalojärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo külas. Veekogu pindala on 3 ha.


Väikujärv

Väikujärv (ka Kõvera Väikujärv, Kõvera Väikejärv, Mustajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Riihora külas. Veekogu pindala on 0,9 ha.


Joosu Savijärv

Savijärv (ka Joosu Savijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Joosu külas. Veekogu pindala on 8,9 ha.


Kuiv seadus

Kuiv seadus on alkohoolsete jookide tarbimist, müüki ning tootmist täielikult või osaliselt keelustav seadus.


Andsu Peräjärv

Peräjärv (ka Andsu Peräjärv, Andsu Perajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 547 m.


Andsu Edejärv

Edejärv (ka Andsu Edejärv, Jaanijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 532 m.


Kaasjärv

Kaasjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 823 m.


Süväjärv

Süväjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 180 m.


Viigjärv

Viigjärv (ka Viigijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 202 m.


Määräjärv

Määräjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Sika külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 177 m.


Palometsa Pikkjärv

Pikkjärv (ka Palometsa Pikkjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 235 m.


Vahtsõjärv

Vahtsõjärv (ka Palometsa Vahtsõjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Verijärve külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 207 m.


Kalporo järv

Kalporo järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Palometsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 214 m.


Puiga järv

Puiga järv (ka Pulga järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Puiga külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 432 m.


Mäe-Vadsa lump

Mäe-Vadsa lump (ka Meliküla tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meeliku külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 367 m.


Ala-Vadsa lump

Ala-Vadsa lump (ka Meliküla tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Meeliku külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 574 m.


Liinamäe lump

Liinamäe lump on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas Võru vallas Nooska külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 720 m. Veekogus on 1 saar.


Tallima sulg

Tallima sulg on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Tallima külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 512 m.

Tallima Sulg on kinni kasvanud. 50 a. tagasi niideti sealt Tammsaare kolhoosile silo tegemiseks heina. Tänapäeval kasvab seal valdavalt võsa.


Soodi järv

Soodi järv (ka Soodijärv, Vodi järv, Vodijärv, Hodijärv, Söödijärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soodi ja Kallaste külas. Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 817 m.


Tsianahajärv

Tsianahajärv (ka Kolepi Mustjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 625 m.


Lõvaski järv

Lõvaski järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 388 m.


Annjärv

Annjärv (ka Annejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298 m.


Kallitiik

Kallitiik on järv Võru maakonnas Võru vallas Mõksi külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m. Veekogus on 1 saar.


Tammsaarõ järv

Tammsaarõ järv (ka Tammsaare järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kaaratautsa, Kaloga ja Resto külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 392 m.


Mäe-Tilga Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Mäe-Tilga Kogrõjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 275 m.


Mäe-Tilga järv

Mäe-Tilga järv (ka Mäetilga järv, Valgejärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mäe-Tilga külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 473 m.


Vällämäe Peräjärv

Peräjärv (ka Vällämäe Peräjärv, Vällamäe Perajärv, Väike Peräjärv, Rauba järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 723 m.


Vällämäe Vahejärv

Vahejärv (ka Vällämäe Vahejärv, Vällamäe Keskjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Simula külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 325 m.


Tõugjärv

Tõugjärv (ka Küünjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Handimiku ja Möldri külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 887 m.


Rõuge Kõrbjärv

Kõrbjärv (ka Rõuge Kõrbjärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Soekõrdsi külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553 m.


Nogu karjäärilump

Nogu karjäärilump (ka Nogupalu karjäär, Nogopalu karjäär) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Nogu külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1051 m.


Palanujärv

Palanujärv (ka Palanu järv, Väike Tseamäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Palanumäe külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.


Taltjärv

Taltjärv (ka Tolkjärv, Suur Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 641 m.


Tali (täpsustus)

Tali on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Tali (tööriist) on tõsteseadeldis. Tali on murdekeelne sõna talve kohta.

Tali on ka eesti perekonnanimi. Üks selle tuntumaid kandjaid on Oskar Lutsu romaani "Kevade" peategelane Arno Tali.


Tuhkrijärv

Tuhkrijärv (ka Tuhkru järv, Väike Haanja järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 347 m.


Plaani Mudajärv

Mudajärv (ka Plaani Mudajärv, Alakäraku järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Villa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 431 m.


Plaani Peräjärv

Peräjärv (ka Plaani Peräjärv, Plaani Perajärv, Peratsjärv, Juhkajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Kääraku ja Kõomäe külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m.


Alaveski järv

Alaveski järv (ka Küti Alaveski järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447 m.


Mäeveski järv

Mäeveski järv (ka Küti Mäeveski järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Noodaskülas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 469 m.


Korgõsilla sulg

Korgõsilla sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Hellekunnu ja Sutte külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426 m.


Pukk-kraana

Pukk-kraana on rööbasteel liikuv sillaga kraana, mis toetub kahele või enamale tugijalale ning mille lastihaardeseadis on ühendatud piki silda liikuva tõstevankri või taliga.

Pukk-kraanasid iseloomustab hea tasakaalustatus. Sageli on need kasutusel kaubasadamates ja laevaehitusel.


Paali järv

Paali järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mutsu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 757 m.


Mutsu järv

Mutsu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Mutsu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 789 m. Veekogus on 1 saar.


Mäestjärv

Mäestjärv (ka Sibula järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa, Koloreino ja Palometsa külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1131 m.


Väikene Mäestjärv

Väikene Mäestjärv (ka Väike Mäestjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 426 m.


Kunnaland

Kunnaland (ka Sossi Kunnaland, Konnaland, Määsjärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Saaremaa ja Koloreino külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 463 m.


Koloreino Edejärv

Edejärv (ka Koloreino Edejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Tohkri, Koloreino ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 310 m.


Hanijärv

Hanijärv (ka Küünjärv, Ülemäejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Holsta külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 494 m.


Prandsumõtsa lump

Prandsumõtsa lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Hinsa külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 553 m.


Utra lump

Utra lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Ortuma külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 187 m.


Kassioro järv

Kassioro järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Ortuma külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 475 m.


Varsangulump

Varsangulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Tsolli külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 201 m.


Kassiniidü järv

Kassiniidü järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 533 m.


Kõrkõnijärv

Kõrkõnijärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1578 m.


Väikene Kõrbjärv

Väikene Kõrbjärv (ka Väike Kõrbjärv, Ülemäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas ja Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 262 m.


Suur Kõrbjärv

Suur Kõrbjärv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas ja Võru vallas Kolepi külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m.


Kõovarigu lump

Kõovarigu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kaagu ja Külaoru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1042 m. Veekogus on 1 saar.


Saarõ sulg

Saarõ sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Indra külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 224 m.


Roodsi sulg

Roodsi sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1153 m.


Saarõniidü lump

Saarõniidü lump (ka Karatsimäe tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m.


Kängämäe sulg

Kängämäe sulg on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1012 m. Veekogus on 1 saar.

Järve kõrval asub Kerigumägi, mille kõrgeim punkt ulatub u 191,5 meetrit üle merepinna. Järv ise on 174,5 meetri kõrgusel merepinnast.

Järve lähistel asub ka Vastseliina kirik.


Palandulump

Palandulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 351 m.


Saaluse Kogrõjärv

Kogrõjärv (ka Saaluse Kogrõjärv, Saaluse Kogrejärv, Ansumäe järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 307 m.


Piirimäe lump

Piirimäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki, Mõisamäe ja Tootsi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 758 m.


Põdramõtsa järv

Põdramõtsa järv (ka Põdrametsa järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m.


Hirmu järv

Hirmu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704 m.


Kolodsi järv

Kolodsi järv (ka Kolutse järv, Kolotsi järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1285 m. Veekogus on 1 saar.


Ubasuu lump

Ubasuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kerepäälse külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 273 m.


Tuulõmäe lump

Tuulõmäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 683 m.


Kuasuu lump

Kuasuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m.


Palandniidü lump

Palandniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 889 m.


Ando Palojärv

Palojärv (ka Ando Palojärv, Saaluse Palojärv, Ando järv, Piirijärv, Paloveere järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555 m.


Piirijärv

Piirijärv ehk Ando Palojärv Eestis Võru vallas Piirijärv ehk Kükä järv Eestis Põlva vallas Piirijärv ehk Koorküla Piirijärv Läti-Eesti piiril Härgmäe ja Tõrva vallas


Oroniidü lump

Oroniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 170 m.


Kaarniidü lump

Kaarniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 276 m.


Oroniidü Alalump

Oroniidü Alalump (ka Oroniidü lump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 170 m.


Küläoro järv

Küläoro järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593 m.


Kolmõpinijärv

Kolmõpinijärv (ka Juraski tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 498 m.


Häälijärv

Häälijärv (ka Külma järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma ja Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 408 m.


Murojärv

Murojärv (ka Külma järv, Mooru järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 490 m.


Vakari järv

Vakari järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vakari külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 274 m.


Põldalotsõ järv

Põldalotsõ järv (ka Põldalune järv, Soomäe järv, Põldealune järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Ihatsi ja Saika külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 781 m.


Alfred Lillema

Alfred Lillema (sünninimi Alfred Blumberg; 25. juuli 1897 Lepiksaare küla, Avinurme vald – 13. detsember 1965 Tallinn) oli eesti mullateadlane.

Ta õppis Mustvee Algkoolis. 1918. aastal lõpetas ta Pihkva Maamõõdu Kooli. 1933. aastal lõpetas Tallinna Kõrgema Tehnikumi alamastme.

1955. aastal kaitses ta põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV mullastik ja mullastiku valdkonnad".

Aastatel 1919–1923 oli ta sõjaväkke mobiliseerituna sõjaväe topograafia-hüdrograafia osakonna joonestaja-kartograaf. Aastatel 1923–1940 oli ta Põllutööministeeriumi vanem-maahindaja, 1940–1941 Eesti NSV Põllutöö Rahvakomissariaadi maakorraldaja ja insener, 1941–1943 Põllumajanduse Keskvalitsuse vanem-maahindaja ja mullastiku kaardistaja. 1943–1944 oli ta Tööstuse Uurimise Instituudi geoloogia osakonna vanemtehnik-muldade kaardistaja, 1944–1947 oli ta Eesti NSV Tööstuse Teadusliku Uurimise Keskinstituudi maavarade osakonna vanem teaduslik töötaja, 1947–1952 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi teaduslik töötaja, 1952–1956 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi teaduslik töötaja, 1956–1960 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi mullauurimise osakonna juhataja.

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.


Horoski järv

Horoski järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Horoski külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 287 m.


Kalda järv

Kalda järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Horoski ja Mallika külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 525 m.


Käpämäe järv

Käpämäe järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Käpa külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 662 m.


Käpämäe land

Käpämäe land on järv Võru maakonnas Võru vallas Käpa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 422 m.


Poksi järv

Poksi järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 836 m. Veekogus on 1 saar.


Viro land

Viro land on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 255 m.


Varõssõ järv

Varõssõ järv (ka Varese järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Paloveere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 366 m.


Leoski järv

Leoski järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Leoski külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.


Purka järv

Purka järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Purka külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 670 m. Veekogus on kaks saart.


Alasulg

Alasulg (ka Trolla Alasulg) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Trolla külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 459 m.


Linnasjärv

Linnasjärv (ka Kirikumäe Linajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri külas ja Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 514 m.


Pundsu Mudajärv

Mudajärv (ka Pundsu Mudajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 204 m.


Kelläri järv

Kelläri järv (ka Kellari järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 713 m.


Luiga lump

Luiga lump (ka Kündja tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 268 m.


Kaloga järv

Kaloga järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 536 m.


Toomõ järv

Toomõ järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Vana-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 174 m.


Rauba järv

Rauba järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Jeedaskülas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1286 m. Veekogus on 1 saar.


Kirbu järv

Kirbu järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hämkoti külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 788 m.


Tserebi järv

Tserebi järv (ka Tserepi järv, Viitka järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas ja Võru vallas Viitka külas.

Veekogu pindala on 2,8 ha.

Veekogu kaldajoone pikkus on 786 m.


Suulätte lump

Suulätte lump (ka Pustuse järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m.


Kapstoja lump

Kapstoja lump (ka Kapstoja veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1353 m. Veekogus on 1 saar.


Suur Kasvandulump

Suur Kasvandulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Saarde ja Viitka külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 636 m.


Väikene Kasvandulump

Väikene Kasvandulump (ka Väike Kasvandulump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1697 m. Veekogus on neli saart.


Laustoja lump

Laustoja lump (ka Viitka veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa ja Viitka külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1395 m.


Pärgi lump

Pärgi lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 492 m.


Uigumäe lump

Uigumäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m.


Pikässuu lump

Pikässuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283 m.


Puustuslump

Puustuslump on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1032 m. Veekogus on kaks saart.


Anne Värvimann

Anne Värvimann (sündinud 15. augustil 1977) on eesti vandeadvokaat. Ta sai tuntuks esinemisega duetis Riho Sibulaga 1996. aastal laulus "See päev on teel".

Värvimann on kaasa teinud ka teistes lauludes. Ta osales 1996. aastal Eurovisiooni lauluvõitlusel Oslos, kus ta oli taustalaulja Eestit esindanud "Kaelakee häälele". 1997. aastal esines ta koos Maarja-Liis Ilusa ja Hanna-Liina Võsaga "Eurolaulu" saates, lauldes taustvokaali laulule "Aeg".

Peale selle võistles ta 7. veebruaril 1997 19-aastaselt Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette".

Advokatuuri liige on ta alates 18. septembrist 2012 ja vandeadvokaat alates 11. veebruarist 2014.


Vladimiri Püha Dimitri katedraal

Vladimiri Dimitri katedraal (vene keeles Дмитриевский собор Dmitrijevski sobor) on kirik Venemaal Vladimiris, arhitektuurimälestis 12. sajandist. Hoone on tähelepanuväärne näide Vladimiri ja Suzdali keskaegsest ehituskunstist, tuntuim element on kiriku rikkalik raiddekoor. Katedraal on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Alates 1919. aastast ei tegutse kirikuna, vaid on omaenda ajaloo muuseum ja turismiobjekt.


Sofja Janovskaja

Sofja Aleksandrovna Janovskaja (vene keeles Софья Александровна Яновская; sündinud Неймарк Neumark; 31. jaanuar 1896 Pružany — 24. oktoober 1966 Moskva, NSV Liit) oli vene matemaatik, filosoof, pedagoog ja nõukogude matemaatikafilosoofia koolkonna looja.

Janovskaja on läinud ajalukku eelkõige kahe saavutusega. Ta avastas Karl Marxi matemaatilised käsikirjad, mille vene tõlke ta avaldas 1933. aastal, saades selle eest 1935. aastal doktorikraadi. Sellega rajas ta nõukogude koolkonna matemaatikafilosoofias ning mõjutas ka Hiina matemaatika arengut. Veel olulisem on aga tema panus analüütilisse filosoofiasse: 1935. aastal veenis ta Moskvat külastanud Ludwig Wittgensteini, et see ei asuks elama Nõukogude Liitu, nagu oli algselt kavatsenud. Selle saavutuse tagajärgi filosoofia ajaloole on raske üle hinnata.

Marxi käsikirjade avaldamise ja töö eest nõukogude filosoofia arendamisel autasustati Sofja Janovskajat Lenini ordeniga.


Riigi äriühing

Riigi äriühing on äriühing, mil aktsiaseltsi puhul kuulub riigile kõik aktsiatest või osaühingu puhul on riik ainuosanik.

Riigi äriühingute kõrval eristatakse ka riigi osalusega äriühinguid, millisel juhul kuulub riigile vähemalt üks aktsia või osa.


Nikolai Dilaktorski

Nikolai Dilaktorski (26. detsember 1902 – 9. aprill 1983) oli vene rahvusest Eesti geoloog ja tehnikateadlane.

1951. aastal kaitses ta Leningradis geoloogia-mineraloogia doktori kraadi.

Ta töötas Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi osakonnajuhatajana.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.


Magnus Johann von Bock

Magnus Johann von Bock (1730–1807 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa mõisnik, maanõunik ja riiginõunik ning sõjaväelane.

Tema isa oli Saare mõisa mõisnik Otto Wilhelm von Bock ja ema Sophia Helena von Plater. Vanima pojana päris ta Saare mõisa.

Riiginõukogu liikmena pälvis von Bock Venemaa kõrguselt neljanda teenistusastme – tema ekstsellents tegelik riiginõunik.

1780. aastal ostis ta apteeker Lincki krundi Tartus ja ehitas sinna 1780. ja 1790. aastal kaks maja – niinimetatud von Bocki majad, mille saale kasutas Keiserlik Tartu Ülikool taasavamisaktuseks 1802 ja esimestel taasavamisjärgsetel aastatel.

1787. aastal omandas ta ka Kudina mõisa ja Jõe mõisa Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas.


FOTIS

FOTIS on Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Infosüsteemi on koondatud Rahvusarhiivis ja Tallinna Linnaarhiivis säilitatavate fotode kirjeldused, seejuures on arvukalt fotosid ka ise infosüsteemis digiteerituna.

Rahvusarhiivi vanimad fotod on pärit 19. sajandi teisest poolest ja need on saadud isikute ja seltside arhiividest.


ICOMOSi Eesti komitee

ICOMOSi Eesti komitee on Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukogu (ICOMOS) Eestis tegutsev rahvuslik komitee.

Komitee tegutses alates 1992. aastast seltsinguna. Komitee asutamise üks algatajaid oli Kaur Alttoa, kes 1990. aastatel ka komitee tööd esimehena juhtis (toona nimetati ICOMOSi Eesti Rahvuskomiteeks).

2009. aastal alustati tööd mittetulundusühinguna. Aastatel 2009–2012 oli ICOMOSi Eesti komitee esimees Robert Treufeldt, aastatel 2012–2021 oli Eesti Kunstiakadeemia dotsent Riin Alatalu, alates 2021. aastast on Ave Paulus.

Aastatel 1992–2009 oli komitee liige Jevgeni Kaljundi (suri 2011), 1992–2013 Aet Maasik (suri 2013), 1992–2013 Heino Uuetalu (suri 2013), 1992–2013 Jaan Tamm, 1992–2015 Ants Kraut, 1992–2015 Ira Einama, 1992–2015 Hain Toss (suri 2015), 1992–2015 Kaur Alttoa, 2013–2019 Joosep Metslang ja 1993–2021 Kalli-Maia Holland (suri 2021).


Saksa okupatsioon Lätis (1915–1918)

Saksa okupatsioon Lätis oli Läti ala okupeerimine Esimese maailmasõja käigus. See algas 1915 Saksa vägede sissetungiga Lätti ja lõppes Läti Vabariigi väljakuulutamisega 1918.


Infobalt

Infobalt on registreeritud ühing, mis tegeleb Balti riikide kultuuri vahendamisega Saksamaale. Ühing tegutseb alates 1990. aastast.

Ühingu kontor asub Saksamaal Bremenis.

Ühing korraldab muu hulgas alates 2012. aastast Saksamaal toimuvaid Eesti filmipäevi.


Saksa okupatsioon Leedus (1941–1944)

Saksa okupatsioon Leedus (1941–1944) oli Leedu NSV ala okupeerimine Teise maailmasõja käigus. See algas 1941. aastal Saksa vägede sissetungiga Leedu NSV-sse ja lõppes Punaarmee sissetungi ja Nõukogude okupatsiooni algusega Leedus 1944. aastal .

Kategooria:Okupatsioonid Kategooria:20. sajand Leedus


Lohu tänav (Viljandi)

Lohu tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Lembitu puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Saare tänaval. Tänava pikkus on 327 m.


August Kook (politseinik)

August Kook (1907 Tartumaal, Saburi - 1941) oli Eesti jurist ja politseikomissar.

On töötanud Tartus ja Narvas politseikomissarina. 1940.aastal alandati kaevuriseisundisse ja ta töötas Narvas kaevurina. 1941.aastal 14 juunil, kell kolm öösel, tungis nende koju politruk koos miilitsa ja manukatega. Algas läbiotsimine, perekond (abikaasa Valli Gerta Kook, 4-ja aastane tütar Malle Kook ja 2-aastane poeg Jüri Kook), deporteeriti oma kodust Kiviõlis ja viidi kogumispunkti Narvas. Sealt edasi laaditi ema ja lapsed ühte ja isa- August Kook teise vagunisse ning küüditati Siberisse. Veel selle aasta lõpus, suri August Kook südamepuudulikkuse tagajärjel Uraali kaevanduses. Isata jäi tütar Malle ja poeg Jüri.


Fábio Deivson Lopes Maciel

Fábio Deivson Lopes Maciel (mängijanimi Fábio; sündinud 30. septembril 1980 Nobreses) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Fluminense.

Fábio alustas klubikarjääri União Bandeirantes. 1998. aasta hooajal mängis ta Atlético Paranaenses. Cruzeiroga liitus ta esmakordselt juba 1999. aastal, kuid ta sai klubi meeskonnas mänguaega väga harva. Järgmisel aastal suundus ta Vasco da Gamasse, kus mängis kuni 2004. aastani.

Aastal 2005 suundus ta tagasi Cruzeirosse ning oli seejärel 17 hooaega järjest klubi põhiväravavaht. Ta on kõige enam mänge klubi meeskonnas pidanud mängija – kokku 955 mängu. Brasiilia kõrgliigas on ta pidanud üle 596 mängu ja on sellega liiga kõigi aegade rekordiomanik. Aastatel 2013 ja 2014 tuli ta Cruzeiroga Brasiilia meistriks. Hooaegadel 2010 ja 2013 valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta jaanuaris liitus ta Fluminensega. Fluminense meeskonnas debüteeris ta 4. veebruaril 2022 mängus Audaxi vastu, saades 41 aasta ja 120 päeva vanuselt Fluminense läbi aegade vanimaks mängijaks.


Lutsu tänav 5

Lutsu tänav 5 (ka Villa Engelhardt) on elamu ja ehitismälestis Viljandi kesklinnas aadressil Lutsu tänav 5 / Pikk tänav 25.

Heimatstiilis hoone on näide arhitekt Rudolf von Engelhardti loomingust. Hoone on kahekorruseline, esimene korrus on liigendamata ja kaetud pritskrohviga, teine korrus on liigendatud vähvärgiga. Fassaadi kaunistab teisel korrusel asuv kolmnurkviiluga kaetud lodža. Hoone keskne ruum on kaht korrust läbiv trepihall, millest avaneb tänavafassaadile piklike akende rida. Hoonel on ka ühekorruseline abiruumidega osa.

Hoones algsest juugendstiilis sisekujundusest on säilinud trepihalli talalagi ja trepipiire, raamuksed, kahhelahjud ja muud pisidetailid.

Hoonet on selle endise omaniku, Viljandi linnapea ja hoone arhitekti venna Otto Engelhardti järgi nimetatud ka Villa Engelhardtiks.


Eesti kaunis kodu

Eesti kaunis kodu on Eesti Kodukaunistamise Ühenduse korraldatav konkurss, kus selgitatakse Eesti kaunemaid kodusid.

Konkurssi korraldatakse aastast 1999. Aastani 2004 kandis see nime Kaunis kodu. Seejärel 2005–2011 kandis see nime Kaunis Eesti kodu ja aastast 2012 kannab see nime Eesti kaunis kodu.

Konkurssi raames toimub ka alakonkurss nimega Energiasäästlik kaunis kodu (2012–2014 oli see omaette konkurss).


Palivere Laste- ja Noortekodu

Palivere Laste- ja Noortekodu oli aastatel 1994-2013 Lääne maakonnas Taebla vallas Vidruka külas endisaegse Palivere mõisas tegutsenud laste- ja noortekodu.

Aastatel 1923-1960 tegutses Palivere mõisas Eesti Lastekaitse Ühingu Palivere lastekodu. Seejärel tegutses sealsamas Palivere Eriinternaatkool.

1990. aastal jäid esimesed internaatkooli lõpetanud, kes muidu oleksid pidanud minema vanadekodusse, kooli juurde edasi. Nad hakkasid tegema majapidamistöid, hoides korras territooriumi ja hoolitsedes koduloomade eest. 1992. aastal tekkis küsimus, kuhu rajada Läänemaa lastekodu. Otsustati taastada õigusjärgne lastekodu Paliveres. Samal aastal toodi esimesed neli last lastekodurühma. Elamine ja toitlustamine toimus internaatkooli kuludega. Töötegijaid noori, st neid, kes olid pärast internaatkooli lõpetamist otsustanud paigale jääda, oli Paliveres sel ajal juba kümmekond. 1993. aastal võeti päevakorda Palivere Laste- ja Noortekodu loomine. Remonditi korterid, kus kasvandikud said perena elada, ja osteti põllumajandustehnikat. 1994. aastal kinnitatigi Palivere Laste- ja Noortekodu põhimäärus.

2012. aastal otsustati Haapsalu Väikelastekodu ning Palivere Laste- ja Noortekodu tegevus eraldi asutustena lõpetada. Nende haldamiseks loodi SA Haapsalu Hoolekandekeskus.


Palivere lastekodu

Palivere lastekodu oli endisaegses Palivere mõisas aastatel 1923–1960 tegutsenud lastekodu.

Lastekodu asutas Eesti Lastekaitse Ühing. Esialgu pidi see mahutama 50 last, kui juba 1926. aastal oli kasvandikke 60. 1939. aastal koliti lastekodu Tallinna, sest Palivere mõisas hakati majutama NSV Liidu sõjaväelasi. 1942. aastal avati lastekodu taas.

1960. aastal otsustati Palivere lastekodu sulgeda. Seal elanud lapsed saadeti laiali teistesse Eesti lastekodudesse. Senistesse lastekodu ruumidesse rajati Palivere Eriinternaatkool.


Kuldne Kilpkonn

Kuldne Kilpkonn (vene keeles Золотая черепаха; inglise keeles The Golden Turtle) on Venemaal peetav iga-aastane rahvusvaheline interaktiivne metsiku looduse festival.

Festival toimub Venemaa Föderatsiooni kultuuriministeeriumi, Venemaa Föderatsiooni loodusressursside ja ökoloogia ministeeriumi, Ülevenemaalise Looduskaitse Ühingu ja Vene Geograafiaseltsi egiidi all.

Festivali korraldatakse alates 2006. aastast. Toimumiskohaks on kultuurilis-meelelahutuslik kompleks ArtPlay SPb Peterburis. Korraldajate väitel on tegemist esimese sellelaadse festivaliga maailmas. Festivali raames toimuvad loomingulised konkursid, meistriklassid, videoinstallatsioonid, loengud ja kontserdid. Festivali suurim projekt on rahvusvaheline fotograafia-, maalikunsti ja disainikonkurss "The Golden Turtle". 10 aasta jooksul on tuhanded autorid 130 riigist konkursile saatnud hindamiseks kokku enam kui 100 000 tööd. 2017. aastal esitasid 2555 autorit 92 riigist konkursile oma tööd, sealhulgas 1895 fotograafi 81 riigist. Osalejate seas osutusid populaarsemateks kategooriad: maastik, loomaportreed ja "loomade käitumine".


Bonava

Bonava on Põhja-Euroopa elamuarendusettevõte, mis on kasvanud välja Rootsi ehitusettevõttest NCC AB. Ettevõte tegutseb Rootsis, Soomes, Taanis, Norras, Saksamaal, Peterburis, Eestis ja Lätis ning selle käive oli 2017. aastal 1,45 miljardit eurot .

Rootsi keeles tähendab "bo" elamist ja "nav" keskust.

Bonava aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil Nasdaqi nimekirjas.


Kohaliku omavalitsuse üksuste liidud (aastal 2018)

Kohaliku omavalitsuse üksuste liidud (aastal 2018)

Kohaliku omavalitsuse üksuste liit (edaspidi liit) on kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seaduse (edaspidi KOLS) § 1 lg 2 kohaselt mittetulundusühing, mille suhtes kohaldatakse mittetulundusühingute seadust, arvestades KOLS-is ettenähtud erisusi. Liite on võimalik luua kas maakondlikke, piirkondlikke või üleriigilisi. Kohaliku omavalitsuse üksus võib samal ajal kuuluda ühte maakondlikku või piirkondlikku liitu ja ühte üleriigilisse liitu. Liit ei või keelduda maakondliku või üleriigilise liidu liikmele esitatavatele nõuetele vastava kohaliku omavalitsuse üksuse vastuvõtmisest liidu liikmeks[1]. 27. veebruaril 2018 toimunud Eesti Linnade Liidu üldkoosolekul moodustati uus üleriigiline omavalitsuste liit – Eesti Linnade ja Valdade Liit (ELVL). Liidu liikmeteks on hetkel 73 kohalikku omavalitsust. Eesti Linnade ja Valdade Liitu kuuluvates omavalitsustes elab 98% Eesti elanikkonnast. Eesti Linnade ja Valdade Liidu volikogu valis juhatuse esimeheks Tallinna linnapea Taavi Aasa. Liidu volikogu valis juhatuse aseesimeesteks Pipi-Liis Siemanni (Türi vallavanem) ja Mihkel Juhkami (Rakvere linnavolikogu esimees) [2]. Eesti Linnade Liit on tegutsenud vahepealse katkestusega 1920. aastast alates ning taastas oma tegevuse 1990. aastal. Linnade Liit tähistas 2015. aastal oma 95. juubelit. Eesti Maaomavalitsuste Liit on asutatud 20. novembril 1921. Oma tegevuses lähtuvad liidud kohaliku omavalitsuse üksuste liitude seadusest.[1].

Eesti Linnade ja Valdade Liidu liikmed 2018. aasta 27. veebruari seisuga. Rahvastikuregistri andmetel (seisuga 01.01.2018) kuuluvad ELVL järgmised vallad: Alutaguse; Anija; Antsla; Elva; Haljala; Harku; Hiiumaa; Häädemeeste; Jõgeva; Jõhvi; Järva; Kambja; Kanepi; Kastre; Kehtna; Kiili; Kohila; Kuusalu; Kose; Luunja; Lääneranna; Lääne-Harju; Lääne-Nigula; Lüganuse; Muhu; Mulgi; Mustvee; Märjamaa; Nõo; Põhja-Pärnumaa; Põhja-Sakala; Pärnu; Põltsamaa; Põlva; Raasiku; Rae; Rakvere; Rapla; Ruhnu; Rõuge; Räpina; Saarde; Saaremaa; Saku; Saue; Setomaa; Tapa; Tartu; Toila; Tori; Tõrva; Türi; Valga; Viimsi; Viljandi; Vinni; Viru-Nigula; Väike-Maarja; Võru Liitu kuuluvad linnad: Haapsalu; Keila; Kohtla-Järve; Loksa; Maardu; Narva; Narva-Jõesuu; Paide; Rakvere; Sillamäe; Tallinn; Tartu; Viljandi; Võru;


Ümarlaud

Ümarlaud (inglise round table) on ümmargune laud, millel sellise kuju tõttu puuduvad küljed. Sellise laua taga istudes pole ühelgi isikul privilegeeritud positsiooni ja kõiki isikuid arvestatakse võrdsetena. Ümarlaua tähendus pärineb kuningas Arthuriga seotud legendist, kus tema Cameloti lossis arutasid rüütlid asju ümarlaua taga.

Tänapäeval kasutatakse ümarlaudu näiteks konverentsidel, kus osaleb palju osapooli.


Ilme

Ilme on eesti naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilme 1085 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 172. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Ilme vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,74 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,77. Ilme on keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 71).


Küberväejuhatus

Küberväejuhatus (KüVJ) on Eesti kaitseväe väejuhatus, mille põhiülesandeks on operatsioonide, seehulgas küberkaitse ja küberründe, läbiviimine küberruumis Kaitseministeeriumi vastutusalas juhtimistoetuse korraldamiseks.

Väejuhatus loodi 1. augustil 2018.

Eesti lähtub oma küberväejuhatust arendades maksimaalselt alliansi huvidest ning vajadustest. Kaitseminister Jüri Luik sõnul kavatseb Eesti anda oma kübervõimed vajadusel NATO käsutusse.


Inimõiguste ümarlaud

Inimõiguste ümarlaud on Eestis inimõiguste temaatikaga tegelevate valitsusväliste organisatsioonide võrgustik (ümarlaud). Ümarlaua eesmärk on muu hulgas edendada koostööd valdkonnaga tegelevate organisatsioonide vahel.

Esimene ümarlaud toimus 16. veebruaril 2012.


Marge

Marge on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marge 1563 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 118. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Marge vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 38,15 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,17. Marge on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45).


Põlevkivielektrijaam

Põlevkivielektrijaam on elektrijaam, kus soojusenergia saadakse põlevkivi põletamisest.

Eestis asub kaks maailma suurimat põlevkivielektrijaama (Eesti elektrijaam, Balti elektrijaam).


Nõukogude Palee

Nõukogude Palee, ka Nõukogude Maja, (vene keeles Дворец Советов) oli NSV Liidu Ülemnõukogu esindushoone projekt, mis jäi ellu viimata.

Hiigelhoone Moskvas oli mõeldud NSV Liidu Ülemnõukogu (kuni 1938. aastani NSV Liidu Kesktäitevkomitee) istungjärkude ja massiürituste korralduskohaks. Arhitekt Boriss Jofani projekti järgi pidi kõrghoone koos tipus oleva saja meetri kõrguse Lenini skulptuuriga (autor skulptor Sergei Merkulov) olema 415 meetrit kõrge (toona oli kõrgeim hoone maailmas 381-meetrine Empire State Building). Paleest pidi saama uue nõukogude Moskva keskus ja maailma kõrgeim hoone.

5. detsembril 1931 õhiti Kristus Lunastaja katedraal. Varsti pärast varemetest puhastamist algasid ehitusobjektil eeltööd. Nõukogude Paleed ehitati kuni sõja alguseni, seejärel objekt külmutati.


Tartu elektrijaam

Tartu elektrijaam (ka Tartu Elektrijaam) on AS Anne Soojuse kõige olulisem tootmisüksus, liigilt koostootmisjaam.

Jaam valmis 2009. Seal saadakse energiat hakkpuidu ja turba põletamisest.

Jaama elektriline võimsus on 25 MW ja soojuslik võimsus on 50 MW. Töötajate arv on 73.


Otto von Engelhardt

Moritz Alexander Otto von Engelhardt (11/23. september 1860 Tartu – 7. detsember 1931 Baieri) oli Liivimaa advokaat ja Viljandi linnapea.

Engelhardti isa oli teoloog ja õppejõud Gustav Moritz Constantin von Engelhardt. Otto von Engelhardt lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna aastal 1886, pärast mida kolis Viljandisse, kus tegutses advokaadina.

Engelhardt ehitas Viljandisse elamu "Villa Engelhardt" (Lutsu tänav 5), mille projekteeris tema vend Rudolf von Engelhardt.


Panga tamm

Panga tamm on looduskaitsealune tamm, mis asub Pärnumaal Lääneranna vallas Karinõmme külas Oidrema-Lihula teeristil Oidrema Pangamäel.

1936. aastal sai Panga tammest Pärnumaa esimene looduskaitsealune puu. Praeguseks on sel vanust üle 300 aasta. Legendi kohaselt olla tamm sündinud tõrust, mis lendas Pangamäele Rootsi kuninga Karl XII hobuse kabja alt.

Looduskaitse alla võtmise ajal oli Panga tammel Postimehe andmeil rinna kõrgusel 302 cm ümbermõõtu, see asus Nõmme (Karinõmme) külas Kadariku talu maal. Keskkonnaagentuuri andmebaasi kohaselt oli tamme ümbermõõt 2007. aastal T. Aasma teatel 381 cm (1.3 m kõrgusel) ja kõrgus 14,5 m (40 m), võra läbimõõt 19 m ning seisund rahuldav, kuid halvenemas; maakatastri ja Hendrik Relve teatel oli ümbermõõt samal kõrgusel aga 370 cm ja kõrgus 17 m ning 1998. aasta Eesti põlispuude projekti teatel ümbermõõt 373 cm ja kõrgus 16 m. Tamm asub Panga mäel (eramaal) ning paikneb umbes 20 m kaugusel Lihula-Pärnu maanteest, väiksemal eraldatud rohumaal metsa serval. Panga tamme kirjenumber registris on KLO4000396.


Liise järv

Liise järv (ka Reidle paisjärv, Säre veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Säre külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1333 m.


Sulaoja lump

Sulaoja lump (ka Oe tiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 334 m.


Jaugamõisa järv

Jaugamõisa järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 653 m.


Küüdre järv

Küüdre järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 306 m.


Mõtskonna järv

Mõtskonna järv (ka Antsla Mõtskonna järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704 m. Veekogus on 1 saar.


Kõomäe järv

Kõomäe järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 594 m.


Kalme veskijärv

Kalme veskijärv (ka Kalme paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1085 m.


Holdre Vanaveski järv

Vanaveski järv (ka Holdre Vanaveski järv, Vanaveski paisjärv, Vastseveski paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 707 m. Veekogus on 1 saar.


Roobe järv

Roobe järv (ka Roobe paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Roobe ja Kalme külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1559 m.


Ritsu järv

Ritsu järv (ka Linnaküla paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Linna külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1130 m. Veekogus on 1 saar.


Purde järv

Purde järv (ka Purde paisjärv, Jõku paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 747 m.


Puide järv

Puide järv (ka Puide paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3118 m. Veekogus on kolm saart.


Mäe-Puide järv

Mäe-Puide järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 513 m.


Ala-Puide järv

Ala-Puide järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103 m.


Äniniidü lump

Äniniidü lump (ka Piiroja paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 478 m.


Märdi järv

Märdi järv (ka Otepää Märdi järv, Märdi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1055 m.


Voki veskijärv

Voki veskijärv (ka Kasemetsa paisjärv, Kassiratta paisjärv, Kasemetsa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 459 m.


Rannu paisjärv

Rannu paisjärv (ka Utu-Kolga paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m.


Liivaku järv

Liivaku järv (ka Liivakandi järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Ervu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m.


Saarepeedi karjäär

Saarepeedi karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1060 m.


Pikaantsu järv

Pikaantsu järv (ka Pika-Antsu paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826 m.


Reinukese järv

Reinukese järv (ka Räimekese paisjärv, Kõngi järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 998 m.


Sooru järv

Sooru järv (ka Piiri paisjärv, Sooru paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Sooru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 838 m.


Laatre Veskijärv

Veskijärv (ka Laatre Veskijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laatre alevikus, Rampe ja Väljakülas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310 m. Veekogus on 1 saar.


Tõrva veskijärv

Tõrva veskijärv (ka Matsi paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva linnas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349 m.


Paavli tiik

Paavli tiik on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ruudikülas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 467 m.


Kõrtsi veehoidla

Kõrtsi veehoidla on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pirmastu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 515 m.


Saksaküla

Saksaküla on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Mööda küla põhjapiiri kulgeb Kõpu jõgi.


Päidre

Päidre on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi, samuti asub külas Päidre järve lõunapoolne osa.


Tilla

Tilla on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külast voolab läbi Pale jõgi.

1977. aastal liideti Tilla külaga Hundimaa.


Ants Antson

Ants Antson (11. november 1938 Tallinn – 31. oktoober 2015) oli Eesti kiiruisutaja, olümpiavõitja. Ta on ainuke Eesti kiiruisutaja, kes on olnud nii Eesti meister (1957–1963), Euroopa meister kui ka olümpiavõitja.

Ants Antsoni kiiruisutreener oli Olaf Olmann (1927–2003), hiljem Nõukogude Liidu koondises olümpiavõitja Boriss Šilkov.

Kuigi Ants Antson on tuntud olümpiavõitjana kiiruisutamises, on ta elu jooksul olnud edukas ka muudel spordialadel, näiteks jäähokis ja takistusjooksus.

1957. aastal võitis Antson Tallinnas toimunud Eesti meistrivõistlustel üksikaladest 3000 ja 5000 m jooksu. Samal aastal lõpetas Antson 22. keskkooli.

Kergejõustiklasena võitis ta Eesti meistrivõistlustel aastatel 1958–1960 3000 meetri takistusjooksus kaks hõbemedalit ja ühe pronksmedali ning tuli 1959. aastal 4 x 1500 meetri teatejooksus Eesti meistriks.

1961. aastal toimunud Kasahhi NSV Ministrite Nõukogu auhinnavõistlusel võitis Antson 1500 meetris esikoha. Samal aastal tuli ta Elvas toimunud mitmevõistlusel Eesti meistriks.

Sama aasta märtsi algul toimunud võistluses Lätiga võitis ta kõik üksikdistantsid ja mitmevõistluse.

1962. aastal võitis ta Elvas suures mitmevõistluses esikoha Eesti meistrivõistlustel.

1963. aastal võitis ta Tallinn-Tartu Jõud kolmikmatšil kõik viis esikohta. Eesti-Läti matšil Sillamäel tuli Eesti meistriks, võites kõik kavas olnud distantsid.

Sama aasta 24. detsembril püstitas ta Tšeljabinskis kaks Nõukogude Liidu rekordit.

1964. aastal tuli ta 19. jaanuaril Oslos Euroopa absoluutseks meistriks. Antson võitis 1964. aastal Innsbruckis peetud IX taliolümpiamängudel 1500 meetri kiiruisutamises kuldmedali.

Ta püstitas ühe maailmarekordi – 11. veebruaril 1964 Oslos 3000 meetri distantsil 4.27,3.

Ants Antson tunnistati 1964. aastal maailma parimaks kiiruisutajaks ja ta pälvis Oscar Mathiseni auhinna. Samal aastal valiti ta Eesti aasta sportlaseks.

1966. aastal esindas ta Eestit Riias, võites ülekaalukalt kõik esikohad.

1968. aastal võitis ta Medeos toimunud Nõukogude Liidu meistrivõistlustel esikoha 5000 meetris.

Ta oli aastatel 1962–1970 Kalevi instruktor, 1970–1972 Kalevi treener, 1973–1977 Kalevi velodroomi jalgrattaspordikooli direktor, 1977. aastast Tallinna Oktoobri rajooni (hilisem Läänerajoon) ja Kesklinna spordijuht, 1993–2000 Tallinna Kesklinna Valitsuse kultuuri- ja spordiosakonna juhataja ning nõunik.

Antson kandis 1992. aastal Albertville'i taliolümpiamängude avatseremoonial Eesti lippu.

Antson oli 1997. aastast Eesti Olümpiakomitee auliige.


Alustre

Alustre on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külast voolavad läbi Sanga oja, mis suubub küla idapiiril Kavaku ojasse, ja Kavaku oja, mis suubub küla edelapiiril voolavasse Raudna jõkke. Kavaku ojale on külas paisutatud Alustre-Päärna veehoidla.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.


Kiini

Kiini on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Külast läheb läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

Külas saab alguse Kõssa oja, ojasse suubuvale kraavile on paisutatud Kõssa paisjärv.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.


Tohera

Tohera on küla Pärnumaal Tori vallas.

Tohera küla asub Navesti jõe kaldal. Läbi küla voolab Navesti jõkke suubuv Siberi oja. Tohera küla on aja jooksul väiksemaks jäänud, kuna on loodud uusi külasid.

Tohera külas on sündinud sõjaväelane Karl Haas ja põllumajandusteadlane Leida Lepajõe.

1977. aastal liideti Tohera külaga Tahkuse.


Pärsti

Pärsti on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

Külas asuvad Uue-Pärsti mõisa ja Vana-Pärsti mõisa süda ning Pärsti mõisa kalmistu. Uue-Pärsti mõisa ümber asuv liigirikas põlispuudega Pärsti park on võetud kaitse alla.

Külas asuvad Pärsti Veskijärv, Pärsti järv ja Kuuni järv. Kuuni järvest saab alguse Valuoja, küla lõunaosast Kavaku oja ja põhjapiirilt Pärsti oja. Külas voolab ka Pärsti ojasse suubuv Sihikraav.

1977. aastal liideti Pärsti külaga Kavaku.

Pärstist on pärit vaimulik Juhan Reidak, eestirootsi aktivist Sirle Sööt ja odaviskaja Risto Mätas.


Kieli kanal

Kieli kanal (saksa keeles Nord-Ostsee-Kanal, varem Kaiser-Wilhelm-Kanal) on 98,7 km pikkune kanal, mis ühendab Põhjamerd Läänemerega. Kanali läbimisega lüheneb laevade teekond umbes 280 meremiili (519 km) võrreldes teekonnaga ümber Jüüti poolsaare. Kanali keskmine sügavus on 11 m ning laius on vahemikus 102–214 m.

Kieli kanal on üks maailma tihedaima liiklusega kanaleid. Tänapäeval ei mahu suuremad laevad enam kanalist läbi.

Kanali avas 20. juunil 1895 Saksa keiser Wilhelm II.


Cristofano Allori

Cristofano Allori (17. oktoober 1577 Firenze –1. aprill 1621 Firenze) oli itaalia maalikunstnik, kunstnik Alessandro Allori poeg, hilise Firenze koolkonna maneristliku suuna esindaja.

Allori õppis maalimist isa käe all. Seejärel suundus ta õppima Gregorio Pagani juurde, kes oli üks tolleaegse Firenze silmapaistvamaid maalikunstnikke. Hiline Firenze koolkond taotles Veneetsia koolkonna rikkalike värvide ühendamist Firenze koolkonnale omase täpse joonistusega. Nähtavasti õppis Allori ka Lodovico Cardi juures.

Cristofano Allori pälvis tuntuse nii oma portreede kui ka dramaatiliste piibli- ja mütoloogiaaineliste maalidega. Tema looming paistab silma looduse täpse järgimise ning selle kujutamise tundlikkuse ja tehnilise täpsuse poolest. Tema tehnilisi oskusi tõendab see, et mitut koopiat, mille ta oli teinud Antonio da Correggio töödest, peeti minevikus Correggio enese tehtud duplikaatideks. Kuid tema suur nõudlikkus piiras tema tööde arvu.


Eisleben

Eisleben on linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhalti liidumaal.

Eislebenit on esmamainitud 994. aastal. Linn on tuntud kui Martin Lutheri sünnilinn. Saksakeelne ametlik nimi on Lutherstadt Eisleben (Lutheri linn Eisleben). Kuulub koos Wittenbergiga UNESCO maailmapärandi nimistusse.


Pius IX

Pius IX (Giovanni Maria Giambattista Pietro Pellegrino Isidoro Mastai Ferretti; 13. mai 1792 – 7. veebruar 1878) oli paavst aastatel 1846–1878. Ta oli 255. paavst.

Giovanni Maria Mastai Ferretti sündis 13. mail 1792 Senigallias krahv Girolamo Mastai Ferretti ja Caterina Sollazzi üheksalapselise pere noorima lapsena ning ristiti samal päeval. Ferretti kannatas nooruses langetõvehoogude käes, kuid tervenes hiljem. Saanud esimesed haridusalased teadmised oma emalt, õppis ta 1802–1809 Volterras piaristide kolleegiumis ja 1809–1810 Roomas, kuid pidi poliitilise olukorra tõttu pöörduma tagasi kodukanti. 1814 soovis ta liituda paavsti kaardiväega, kuid teda ei võetud langetõve tõttu vastu. 1814–1818 õppis ta Rooma seminaris teoloogiat, sai detsembris 1818 alamdiakoniks, märtsis 1819 diakoniks ja ordineeriti 10. aprillil 1819 preestriks. Oma esimese missa pidas Ferretti 1819 esimesel ülestõusmispühal. 1831 ülestõusu ajal Spoletos veenis peapiiskop Ferretti ülestõusnuid loovutama relvi. Pius IX on jäänud viimaseks paavstiks, kes pühitseti kardinaliks in pectore. Ta oli frantsisklaste kolmanda ordu ja Jumalaema vagaduse ühingu (Pia Unione Madre del Buon Consiglio) liige.


Pius IX moodustatud piiskopkonnad

Paavst Pius IX moodustatud piiskopkonnad Aafrikas, Aasias, Euroopas, Lõuna-Ameerikas, Põhja-Ameerikas ja Okeaanias.


Kookla

Kookla on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Pärsti valda.

Külast saab alguse Polli oja.


Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (1992)

Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (vene keeles Коммунистическая партия Советского Союза) on registreerimata partei Venemaal, mida juhib Sergei Skvortsov (Скворцов, Сергей Борисович). Partei juhib kommuniste üle endise Nõukogude Liidu. Partei rajati juulis 1992 Puškinos nii-öelda 29. taastaval NLKP kongressil ja sh visati välja Mihhail Gorbatšov. Partei nõuab Nõukogude Liidu taastamist.

Partei propagandaleht on Narodnaja Gazeta (Народная газета). Skvortsov on partei juhina ka Rahvalehe peatoimetaja.

Naltšiki kriisi ajal süüdistas partei Venemaa valitsust ebaregulaarses regioonide probleemide lahendamises sotsiaalpoliitikas, mis pidavat põhjustama terrorismi.

Eestis pole partei registreeritud, kuna Eesti valitsus keelustas NLKP 23. septembril 1991. Kui NLKP lagunes, siis keelustati partei ka Nõukogude Liidu territooriumil. Taastamine toimus äärmuslaste juhtimisel (kellel polnud õigust parteid taastada). Partei "taastamisega" läks kaasa ka Eestis keelustatud Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP). ja Moldovas (Transnistrias, kus tegutseb selle iseseisev allorganisatsioon Transnistria Kommunistide Partei).


Pavlodar

Pavlodar (kasahhi ja vene keeles Павлодар, mitteametlikult ka Кереку) on linn Kasahstanis, Pavlodari oblasti keskus.

Pavlodar on tähtis liiklussõlm. Kõigepealt asub ta Irtõši jõe ääres ja jõge mööda sõidavad laevad. Jõe paremat kallast mööda läheb maantee loode suunas Omskisse ja kagu suunas Semej kaudu Hiina poole. Teine maantee läheb läände Jekibastuzi kaudu Astanasse ja Karagandõsse ning itta Venemaale Kulunda kaudu Barnauli. Linna läbib Astana–Barnauli raudtee. Pavlodari lähedal eraldub sellest haru, mida mööda saab sõita Semej kaudu Öskemeni ja Almatõsse.


2000. aasta Sloveenia parlamendivalimised

2000. aasta Sloveenia parlamendivalimised toimusid 15. oktoobril 2000. Need andsid peamiseks tulemuseks pikaajalise dominanterakonna LDS senistest suurima edu. Mõned kuud valitseda saanud koalitsiooni jõud said lüüa. Osales 16 nimekirja ja 7 üksikkandidaati, parlamenti pääses 8 nimekirja; kandidaate oli kokku 1007.


Jekibastuz

Jekibastuz on linn Kasahstanis Pavlodari oblastis.

Jekibastuz asutati 1948. aastal, 1957. aastal sai linnaõigused.

Nõukogude ajal oli seal üks suurimaid GULAGi sunnitöölaagreid.


Kontseptuaalkunst

Kontseptuaalkunst (kontseptualism, ideekunst; kontseptsioon 'käsitlus', 'vaadete süsteem') on kunstivool, millele on kõige tähtsam idee.

Kunstis on alati hinnatud ka ideid. Kontseptuaalkunstis jõuti aga sinnamaani, kui teoste tegemisest loobuti ja keskenduti ainult teoseideede esitamisele.


Moldaavia ANSV

Moldaavia Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühendatult Moldaavia ANSV, rumeenia keeles Republica Autonomă Socialistă Sovietică Moldovenească) oli Nõukogude Liidu haldusüksus (autonoomne vabariik) Ukraina NSV koosseisus. Moldaavia ANSV piirnes läänes Rumeeniaga ning idas Ukraina NSV koosseisu kuuluvate Vinnõtsja ja Odessa oblastiga. Tegemist oli moldovlaste jaoks loodud haldusalaga, mille üks eesmärk oli Moldaavia rahvuse ja kultuuri arendamine Dnestri vasakkaldal ja teine siht survestada Rumeeniat Nõukogude Liidule loovutama Bessaraabia.

Moldaavia ANSV moodustati Ukraina NSV Kesktäitevkomitee otsusega 12. oktoobril 1924 Odessa kubermangu ja Podoolia kubermangu aladest. MANSV eksisteeris kuni 1940. aasta augustini, mil Nõukogude Liit esitas Rumeeniale ultimaatumi Bessaraabia loovutada ja moodustas äsja okupeeritud aladel Moldaavia Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi.


Kontseptualism

Kontseptualismiks nimetatakse filosoofias vaadet, mille kohaselt universaalid küll eksisteerivad, kuid üksnes mõistetena vaimus.


2004. aasta Sloveenia parlamendivalimised

2004. aasta Sloveenia parlamendivalimised toimusid 3. oktoobril 2004. aastal. Nende olulisem tagajärg oli enam kui 10 aastat ühe lühikese pausiga kestnud LDS valitsemisaja lõppemine. Osales 20 nimekirja ja 3 üksikkandidaati, parlamenti pääses 7 nimekirja; kandidaate oli kokku 1395.


Aleksander Kunileid

Aleksander Kunileid (kodanikunimega Aleksander Saebelmann; 22. november 1845 Audru vald – 27. juuli 1875 Poltava) oli eesti helilooja. Teda peetakse üheks eesti rahvusliku muusika rajajaks.

Kunileid sündis köstriõpetaja perekonnas. Tema vend oli helilooja Friedrich August Saebelmann.

Muusikahariduse omandas ta Valgas Cimze seminaris, lõpetades kooli 1868. aastal.

Aleksander Kunileid ja tema vend Friedrich August Saebelmann elasid ja töötasid Paistus sealses kihelkonnakoolis eri aegadel õpetajatena. Aleksander Kunileid aastatel 1865- 1868 ning Friedrich August Saebelmann aastatel 1880 -1911 kuni surmani. Paistuselamise aeg oli tema elu kõrgaeg. Tal oli tolle aja kohta erakordselt kõrge palk, millest sai lahedalt ära elada. Koolimaja juures kirikus oli hea orel, ümberringi ärgas ärkamisaegne seltskond. Paistu perioodil uuenesid Kunileiu ja Jakobsoni sõprussuhted, ta tutvus ka Jannseni ja Koidulaga. Kunileid oli andekas koolmeister, kel tärkasid ka hariduse uuendamisega seotud ideed. Ta tegeles Eesti koolielu teoreetiliste küsimustega ja oli üldse erksa suhtumisega ühiskonnaelu probleemidesse. 1867.a. suvel Paistus kirjutas ta oma esimese koorilaulu "Veel pole kadunud kõik" (sõnad Jakobson).

Ta oli üks I üldlaulupeo juhte. Tema "Mu isamaa on minu arm" ja "Sind surmani" olid ainsad Eesti helilooja kirjutatud laulud I üldlaulupeo kavas.

Aastatel 1871–1873 oli Kunileid köster ja kooliõpetaja Peterburis, Gattšinas ja Kolppanas.

1873. aastal sõitis tervise halvenemisel Ukrainasse. Seal töötas köster-organistina Poltava saksa koguduse koolis elu lõpuni.

Suri 1875. aastal enne 30-aastaseks saamist tiisikuse tagajärjel.

Kunileid kirjutas suure osa oma koorilauludest Lydia Koidula ja Carl Robert Jakobsoni tekstidele.


Tachov

Tachov (saksa Tachau) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas, Tachovi ringkonna halduskeskus.

Tachovi vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.


Päideroog

Päideroog ehk harilik paelrohi (Phalaris arundinacea) on kõrreliste sugukonda paelrohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Päideroog kasvab Euraasias, Põhja-Aafrikas ja Põhja-Ameerikas veekogude kallastel ja niisketel avatud aladel, kus ta moodustab ühest liigist koosnevaid taimekooslusi.

Päideroog on niidutaim, mis kasvab tihti niisketel kasvukohtadel. Taimel on 70–150 cm, soodsais oludes kuni 2,5 m kõrgused jämedad varred (kõrred), piklikud pöörised ja arvukad kõrrelehed. Lehed on värskelt sinakasrohelised ja kuivanult õlekarva. Õied asuvad varrel lehtedest palju kõrgemal ja on roosad. Taim õitseb juuni teisel poolel. Seeme valmib juuli keskpaigast kuu lõpuni. Päideroog paljuneb ka vegetatiivselt risoomi kaudu, moodustades ulatuslikke kloone.

Suuri päideroo kogumikke leidub jõeluhtadel ja veekogude kaldail või kaldavees. Seal võivad nad moodustada roostikke. Päideroog sarnaneb mõneti pillirooga, kuid on viimasest väiksem, ja jäneskastikuga, kellest on suurem. Kuigi päideroog armastab vett ja võib kasvada koguni veetaimena, talub ta ka põuda.


Porhov

Porhov (eesti keeles ka Porkva) on linn Venemaal, Pihkva oblastis, Šeloni jõel. Linn asub Pihkvast 56 km idas ja on Porhovi rajooni keskus.


Mulgi

Mulgi on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Seal asub Mulgi külamuuseum. Külast voolab läbi Pale jõgi.

1977. aastal liideti Mulgi külaga Kirnu ja Võibre. Mulgi küla lõunaosa tuntakse Kosksilla nime all.


Muinasjututüüp

Muinasjututüübiks nimetatakse süžee poolest sarnaseid ja (harilikult) arvatavat ühist algupära rahvajuttude rühma või samasüžeeliste tekstivariantide koondkuju. Muinasjututüüpi tähistatakse üldtuntud nimega (nt "Polyphemose pimestamine", "Tuhkatriinu", "Kadunud mehe otsimine", "Kaunitar ja koletis" ja "Lohetapja") ja tüübikataloogi numbriga (vastavalt ATU 1137, ATU 510A, ATU 425, ATU 425C ja ATU 300).

Maailma esimese jutukataloogi koostas soome folklorist Antti Aarne, et kirjeldada Soome Kirjanduse Seltsi deponeeritud Jakob Hurda rahvaluulekogu käsikirjades leiduvat eesti muinasjuttude ja muistendite korpust. Selle eeskujul koostatud rahvuslikud tüübikataloogid võttis kokku samuti Antti Aarne koostatud rahvusvaheline Verzeichnis der Märchentypen.

Aastakümneid oli kõige tähtsam muinasjuttude tüübikataloog Stith Thompsoni koostatud nn Aarne-Thompsoni kataloog (AT, AaTh), mis oli Aarne kataloogi suuresti täiendatud ingliskeelne redaktsioon.

Aastal 2004 ilmus Hans-Jörg Utheri laiendatud rahvusvaheliste muinasjututüüpide kataloog ATU ehk Aarne–Thompson–Utheri klassifikatsioonisüsteem (ATU number), mille järgi uuemates töödes jututüüpe viidatakse.


Eesti Ekspressi Kirjastus

Eesti Ekspressi Kirjastuse AS oli Eesti ettevõte, mis andis välja sõltumatut nädalalehte Eesti Ekspress ja kuulus Tallinna börsil noteeritud Ekspress Gruppi.

Ettevõte ühines 1. oktoobril 2009 teist Ekspress Gruppi kuuluvat nädalalehte Maaleht välja andva aktsiaseltsiga Maaleht. Ühendamisel sündinud äriühing kannab nime AS Eesti Ajalehed.


Vabatahtlik

Vabatahtlik on inimene, kes pakub oma aega, energiat või oskusi vabast tahtest ja tasu saamata. Vabatahtlikud aitavad teisi või tegutsevad peamiselt avalikes huvides ja ühiskonna heaks.

Vabatahtlikuks nimetatakse ka inimest, kes astub sõjaväkke mitte mobilisatsiooni korras, vaid omal algatusel.

Vabatahtlik tegevus jaguneb: omaalgatuslikuks ning organisatsioonide juhitud vabatahtlikuks tegevuseks. Omaalgatuslik vabatahtlik tegevus on vabatahtlikuna tegutsemine omal algatusel ja iseseisvalt. Organisatsioonide korraldatud vabatahtlik tegevus on vabatahtlikuna osalemine mõne organisatsiooni algatatud ja korraldatud tegevustes. ühekordseks ning regulaarseks vabatahtlikuks tegevuseks. Ühekordne vabatahtlik tegevus tähendab, et vabatahtlikud abistavad konkreetse tegevuse, ürituse või projekti läbiviimisel või reageerivad väljakutsele. Regulaarne vabatahtlik tegevus tähendab, et vabatahtlikud tegutsevad regulaarselt pikema aja jooksul.


Auguste Herbin

Auguste Herbin (29. aprill 1882 Quiévy – 31. jaanuar 1960 Pariis) oli prantsuse kubist ja hiljem ka abstraktsionistlik kunstnik.

Tema teostes on ühendatud kubism ja geomeetriline abstraktsionism. Tema puhtad geomeetrilised kujundid ja rõõmsad värvid mõjutasid tugevalt noori, tulevasi abstraktsioniste.


Dmitri Bruns

Dmitri Bruns (, ; 11. jaanuar 1929 Riia – 21. märts 2020 Tallinn) oli vene päritolu Eesti arhitekt ja arhitektuuritegelane.

Tema pere tuli 1942. aastal Tallinna. Ta lõpetas 1946. aastal Tallinna 6. Keskkooli ja 1953. aastal Leningradi Ehitusinseneride Instituudi arhitektina.

Aastatel 1960–1980 oli ta Tallinna peaarhitekt.


Väike trumm

Väike trumm on ebamäärase helikõrgusega löökpill.

Euroopas kasutati väikest trummi algselt rahva- ja sõjaväemuusikas, 19. sajandil lülitati pill ka sümfooniaorkestri koosseisu. Nagu suurel trummil, katab ka väikese trummi kõlakorpuse mõlemat poolt nahk või sünteetiline materjal, mis on pinguldatud metallvõrudega. Alumise naha välispinnale tõmmatud peened metallspiraalid annavad pillile terava säriseva kõla. Väikest trummi mängitakse kahe tihkest puust pulgaga. Pulkade kujust ja pea suurusest sõltub tämbri varjund.


Kellamäng

Kellamäng on löökpill, idiofon.

See arenes välja ksülofonist, erinevalt viimasest on aga kellamängu plaadikesed metallist, sellest ka kellukeste helinat meenutav kõla. Mängitakse kahe haamrikesega. Kellamängu heliulatus sõltub pilli suurusest.


Vibrafon

Vibrafon on löökpill. Esimene teadaolev vibrafon loodi Ameerika Ühendriikides 1921. aastal. Ehituselt meenutab see nii ksülofoni kui ka kellamängu. Vibrafoni metallplaatide alla on aga paigutatud torukujulised resonaatorid, milles õhu paneb võnkuma elektrimootor. Sellest ka omapärane vibreeriv heli.

Vibrafon


Karl Burman vanem

Karl Friedrich Burman (Buhrman, Burmann 17. mai 1882 Sumõ, Harkovi kubermang – 10. mai 1965 Tallinn) oli Eesti arhitekt ja akvarellist.

Ta oli üks esimesi Eesti kutselisi arhitekte ja ka üks Eesti rahvusliku arhitektuuri alusepanijaid.


Roosiromaan

"Roosiromaan" (prantsuse "Le Roman de la Rose") on allegooriline prantsuse poeem. Teos on kirjutatud kahes osas. Esimese osa kirjutas 1230. aasta paiku Guillaume de Lorris, teise osa lisas 1279. aastal Jean de Meung. Autorid ründavad usupimedust ja rumalust.


Jüri Allik

Jüri Allik (sündinud 3. märtsil 1949 Tallinnas) on eesti psühholoog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2010), Tartu Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia professor.

Allik on uurinud mitmeid psühholoogia valdkondi: nägemistaju, isiksuse psühholoogia ja geneetika, emotsioonid, kultuuride vaheline psühholoogia, neuroteadused ning bibliomeetria. Ta on avaldanud käsitluse Sigmund Freudi loomingu kohta. Eesti keeles on temalt ilmunud raamatud "Psühholoogia lihtsusest" , "Psühholoogia keerukusest" ja "Väldi igavaid inimesi ja olukordi" .


Konkordaat

Konkordaat (ladina keeles: concordare = sobima, kooskõlas olema) on kokkulepe Rooma paavsti ja mõne (harilikult katoliikliku rahvastikuga) riigi valitsuse või riigipea vahel. Konkordaatidega lepiti kokku katoliku kiriku ning ilmaliku võimu suhete osas. Vanim on Wormsi konkordaat (1122).


Ivo Uukkivi

Ivo Uukkivi (sündinud 11. oktoobril 1965 Tallinnas) on eesti näitleja ja laulja.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna 2. Keskkoolis põhikooli, 1984. aastal Tallinna Polütehnikumi ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lennus). Pärast seda on töötanud Eesti Draamateatris.

Ta on olnud ansambli Velikije Luki laulja esinejanimega Munk.


Ilmjärv (Nava)

Ilmjärv on väike järv Jõgevamaal Jõgeva vallas Kaareperest 6 km kagu pool. See asub Vooremaal kahe mäe, Kolsi ja Nava mõisa mäe vahel. Ilmjärv on ainus Vooremaal asuvatest järvedest, mis paikneb edela-kirde suunas, kõik teised järved selles piirkonnas paiknevad loode-kagu suunas. Selle põhjuseks on järve paiknemine vanas mattunud edela-kirdesuunalises orundis.


Kalvre

Kalvre on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asub RMK Viljandimaa metskonna keskus ja Õisu mõisa kalmistu. Külas asub suurem osa Õisu põrguorust, mööda oru põhja voolab Vidva oja. Oru ülaosa juures on ojale paisutatud Kalvre järv. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi.


Niguli

Niguli on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külast voolab läbi Pale jõgi.


Toosi

Toosi on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.


Kaarli (Mulgi)

Kaarli on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asus Kaarli raudteejaam. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi ja kulgeb Õisu järve kallas. Läbi küla voolab Raadi oja ja sellele on rajatud Kaarli hüdroelektrijaam.


Njuuton meetri kohta

Njuuton meetri kohta on SI-süsteemi erinimetusega tuletatud jõu ühiku njuuton \text {N} ja pikkuse põhiühiku \text {m} jagatis \text{N/m}. Seda ühikut kasutatakse juhul, kui soovitakse rõhutada, et tegemist pikkusele mõjuva jõuga.

Näiteks, kui tugevusõpetuses on tegu varda pikkusele mõjuva ühtlase koormusega, märgitakse tema intensiivsust ühikuga \text{N/m}. Üldiselt on tugevusõpetuses taoliselt mõjuv jõud varda omakaalust tingitud raskusjõud või tema peale toetuva keha raskusjõud, mis mõlemad mõjuvad varda pikkusel.

Vedru jäikust võib samuti esitada ühikuga \text{N/m}, aga kasutatakse ka sama dimensiooniga ühikut \text{kg/s}^2.

Samuti saab ühikuga \text{N/m} esitada pindpinevustegurit.


Tesla

Tesla on magnetilise induktsiooni SI-süsteemi tuletatud mõõtühik. Ühiku tähis on T. Mõõtühik on nimetuse saanud Nikola Tesla järgi 11. Kaalude ja Mõõtude Peakonverentsil 1960. aastal.

Tesla on sellise välja magnetiline induktsioon, kus vooluga raamile, mille pindala on 1 m² (ruutmeeter), mõjub maksimaalne jõumoment 1 Nm (njuutonmeeter), kui raamis on vool 1 A (amper).


Veeber

Veeber on magnetvoo mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI). Ühiku tähis on Wb. Veeber on nimetatud saksa füüsiku Wilhelm Eduard Weberi järgi.


Cambridge'i Ülikool

Cambridge'i Ülikool on ülikool Cambridge'i linnas Inglismaal. See on ingliskeelsetes maades vanuselt teine ülikool.


Bekrell

Bekrell (tähis Bq) on SI-süsteemi mõõtühik radioaktiivse aine aktiivsuse mõõtmiseks. Aine aktiivsus on 1 Bq, kui selles toimub üks aatomituuma lagunemine sekundis.

Bekrell on nimetuse saanud Prantsuse füüsiku Henri Becquereli järgi.

Kuna 1 Bq on väga madal aktiivsuse tase, kasutatakse praktikas esinevate aktiivsuse arvväärtuste esitamisel kümnendeesliiteid "mega-", "giga-", "tera-".


Elektromagnetiline induktsioon

Elektromagnetiliseks induktsiooniks nimetatakse elektrivoolu tekkimist juhtivas kontuuris (näiteks suletud juhtmekeerus), kui muutub selle kontuuri pinda läbiv magnetvoog. Magnetvoo muutumise võib esile kutsuda kontuuri liikumine magnetväljas. Elektrivoolu kutsub esile voolujuhi laetud osakestele mõjuv induktsiooni elektromotoorjõud ehk indutseeritud elektromotoorjõud (emj). Seda elektromotoorjõudu võib käsitada kui elektripinget, mis tekib magnetväljas liikuva juhtmelõigu otste vahel juhul, kui juhtmes puudub vool.

Elektromagnetilise induktsiooni põhjustatud elektrivoolu nimetatakse induktsioonivooluks.

Indutseeritud elektromotoorjõud E on Faraday seaduse kohaselt võrdeline magnetvoo Φ muutumise kiirusega, mida diferentsiaalkujul väljendab valem E = - \frac{\mathrm d \Phi}{\mathrm dt}. Miinusmärk tuleneb Lenzi reeglist, mille järgi elektromagnetilise induktsiooni toime on alati vastassuunaline seda nähtust esilekutsuva muutuse suhtes.

Voolu suuna juhtmes määrab parema käe reegel.

Elektromagnetilise induktsiooni erijuhud on eneseinduktsioon ja vastastikune induktsioon.

Elektromagnetiline induktsioon on üks elektrotehnika põhialuseid. Sellel rajanevad elektrimootorid, elektrigeneraatorid, paljud mõõteriistad jm elektriseadmed.


Gravitatsioonikonstant

Gravitatsioonikonstandi olemus pärineb Isaac Newtoni poolt 1682 avastatud gravitatsiooniseadusest. Viimasest järeldub, et kaks keha tõmbuvad teineteise poole jõuga, mis on võrdeline nende masside m_1 ja m_2 korrutisega ja pöördvõrdeline nendevahelise kauguse r ruuduga: F = G\, \frac{m_1 \, m_2}{r^2}. Võrdetegur G selles valemis ongi gravitatsioonikonstant. Gravitatsioonikonstant on universaalne ning kehtib kõikide kehade puhul.

Gravitatsioonikonstant näitab jõudu, millega tõmbavad teineteist ühikmassid ühe pikkusühiku kaugusel.

Esimesena mõõdeti gravitatsioonikonstandi väärtus rahuldava täpsusega Henry Cavendishi poolt ja vastavat eksperimenti nimetatakse Cavendishi eksperimendiks.


Rudolf IV (Austria)

Rudolf IV Habsburg ehk Rudolf Rajaja (Rudolf der Stifter; 1. november 1339 – 27. juuli 1365) oli Habsburgide valduste (Austria hertsogkond, Kraini, Kärnteni, Steiermargi ja alates 1363. aastast ka Tirooli) valitseja 1358–1365, Albrecht II poeg. Ta on peamiselt tuntud ertshertsogi tiitli loojana.

Rudolf oli üliambitsioonikas, võimalik et isegi suurushullustuses valitseja, kes püüdis oma valduste tähtsust igati tõsta. Tema äi, Püha Rooma keiser ja Böömimaa kuningas Karl IV, oli oma kuldbullas Habsburgid ilma jätnud kuurvürsti tiitlist, mis tähendas õiguslikult nende arvamist Püha Rooma keisririigi teisejärguliste valitsejate hulka. Seda olukorda püüdis Rudolf IV parandada, luues ertshertsogi tiitli ja sellega kaasnevad kuurvürstidega võrdsed privileegid. Ta väitis, et neid andsid Austria valitsejatele juba Rooma keisrid. Keiser Karl IV kuulutas selle aga võltsinguks ning ertshertsogi tiitlit aktsepteeris ametlikult alles Habsburgist Saksa-Rooma keiser Friedrich III 1453. aastal.

Rudolf IV rajas ka Viini ülikooli (Academia Rudolphina), mis on vanim pidevalt tegutsenud saksa keeleruumis asuv ülikool. See pidi saama võrdväärseks Karl IV asutatud Praha ülikooliga, ent Austria toonane suhteliselt kolklik kultuurielu seda ei võimaldanud.

1363. aastal sai Rudolf Margarethe Maultaschilt leppega Tirooli hertsogkonna, mis Habsburgide valduseid märgatavalt kasvatas. Kuid juba 1365. aastal Rudolf suri ning Habsburgide alad läksid tema vendade Albrecht III ja Leopold III kätte.


Magnetiline konstant

Magnetiline konstant ehk vaakumi magnetiline läbitavus (ingl vacuum magnetic permeability) on füüsikakonstant, mis seob mõõtühikute süsteemi elektrilised ja magnetilised ühikud selle süsteemi mehaaniliste ühikutega. SIN on jõuühik njuuton ja \rm A on elektrivoolu tugevuse ühik amper.

\mu_0 \varepsilon_0 c^2 = 1\; ehk \;\mu_0 = \frac {1}{\varepsilon_0 \, c^2}, kus c = 299\,792\,458 \;\frac{\mathrm{m}}{\mathrm{s}}.

kus H on henri, m – meeter, V – volt, s – sekund, A – amper, T – tesla , J – džaul, N – njuuton, kg – kilogramm, C – kulon.


Veljo Ranniku

Veljo Ranniku (kuni 1938 Veljo Teinmann; 27. juuni 1934 Võsu, Virumaa – 21. august 2012 Tallinn) oli eesti loodus- ja keskkonnakaitsja, muinsuskaitse- ja ühiskonnategelane.


Michael Faraday

Michael Faraday (22. september 1791 – 25. august 1867) oli inglise füüsik ja keemik, kes arendas elektromagnetismi teooriat ja elektrokeemiat.

14-aastaselt läks ta raamatuköitja õpilaseks ja huvitus õpipoisi ajal loodusteadusest. Ta pani kirja oma tähelepanekud ainete omaduste ja reaktsioonide kohta ning saatis need Humphry Davyle, kes võttis ta pärast nendega tutvumist oma assistendiks.

Faraday tähtsaimad avastused on seotud elektri ja magnetismiga. Väga hea eksperimentaatorina avastas ta katsete tulemusena 1831. aastal elektromagnetilise induktsiooni nähtuse. Samuti valmistas esimesena elektrivälja varjestava Faraday silindri ja demonstreeris oma katseseadmetega, et elektrivoolu saab muundada pöörlevaks liikumiseks. Selle nn elektromagnetilise rotatsiooni avastamine oli oluline eeldus elektrimootori väljatöötamiseks.

Ta sõnastas elektrolüüsiseadused ja võttis kasutusele terminid katood, anood, elektrood, ioon, elektrolüüt ja elektrolüüs.

Faraday avastas diamagnetismi ja paramagnetismi.


Elektriline konstant

Elektriline konstant ehk vaakumi dielektriline läbitavus (ingl vacuum electric permittivity) on füüsikakonstant, mis seob mõõtühikute süsteemi elektrilised ja magnetilised ühikud selle süsteemi mehaaniliste ühikutega. SI-süsteemi ühikutes avaldub elektriline konstant \varepsilon_0 järgmiselt: \varepsilon_0 = 8{,}854\ 187\, 8128(13) \cdot 10^{-12} \,\mathrm{\frac{F}{m}} \;\approx\; \frac{10^7}{4\,\pi\cdot 299\ 792\ 458^2} \,\mathrm{\frac{A\,s}{V\,m}}, kus \rm F on mahtuvuse ühik farad, \rm m on pikkuse ühik meeter, \rm A on elektrivoolu tugevuse ühik amper, \rm V on elektripinge ühik volt ja \rm s on aja ühik sekund.

\mu_0 \varepsilon_0 c^2 = 1\; ehk \;\varepsilon_0 = \frac {1}{\mu_0 \, c^2}, kus c = 299\,792\,458 \;\frac{\mathrm{m}}{\mathrm{s}}.


Britta Soll

Britta Soll (neiupõlvenimi Britta Vahur; sündinud 14. juulil 1984 Tallinnas) on eesti näitleja ja modell.

Ta lõpetas 2002. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi hõbemedaliga ja 2006. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXII lennu näitlejana.

Töötanud alates 2006. aastast Eesti Draamateatris.


Njuutonmeeter

Njuutonmeeter on jõumomendi ühik, tähis N·m. Njuutonmeeter võrdub jõumomendiga, mille tekitab jõud 1 njuuton jõu mõjusirgest 1 meetri kaugusel asuva punkti suhtes. Jõumomendi ühik njuutonmeeter on vektoriaalne suurus ja eristub nii töö ja energia ühikust džaul, mida saab väljendada samal kujul (1 njuuton korda 1 meeter). Erinevalt jõumomendi ühikust on töö ja energia ühik džaul (J) skalaarne suurus.


Njuutonsekund

Njuutonsekund on jõuimpulsi ühik. Tähis Ns. Njuutonsekund võrdub jõuimpulsiga, mille tekitab jõud 1 njuuton ühe sekundi jooksul.


Eerik Kumari

Eerik Madis Kumari (7. märts 1912 Aru (Vapra) talu, Martna kihelkond, Läänemaa – 8. jaanuar 1984 Tartu) oli eesti ornitoloog ja looduskaitsetegelane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1961).

1937. aastani oli tema eesnimi Erik Mathias, perekonnanimi 1938. aastani Sits; ta muutis oma nime Kumari laiu järgi.


Nihik

Nihik ehk nihkmõõdik (rahvakeeles ka nihkkaliiber, supler, inglise Vernier caliper) on seade pikkuse, läbimõõdu ja sügavuse mõõtmiseks. Ta koosneb mõõteharudega joonlauast ja sellel nihutatavast samasuguste harudega raamist. Mõõtetulemus saadakse joonlaua põhiskaalalt ja raamil olevalt nooniuselt. Mõõteharud on kohandatud ka detaili siseläbimõõdu mõõtmiseks. Enamasti tuleb siis lugemile lisada mõõteharule märgitud parandus, näiteks 10 millimeetrit. Aukude sügavuse mõõtmiseks on liikuv raam varustatud vardaga. Nihiku täpsus on tavaliselt kas 0,1 mm või 0,05 mm. Viimastel aastatel on hakanud levima ka digitaalsed nihikud.


Peeter Lampson

Peeter A. Lampson (17. veebruar 1819 Toolamaa vald – 7. veebruar 1895 Kursi) oli eesti koolmeister ja muusik.

Lampson sündis Räpina kihelkonnas taluniku perekonnas ning õppis ise nii kirjutama kui ka musitseerima. Hiljem oli ta Käreveres ja seejärel Kursis koolmeister. Kursis lõi ta ka laulukoorid ja orkestrid, millega osales esimesel üldlaulupeol. 1880. aastatel lõi Lampson kaasa ka Eesti Aleksandrikooli liikumises ja tegi kaastööd ajalehele Eesti Postimees.


Puidutöötluspink

Puidutöötluspinke ehk puidutööpinke kasutatakse saematerjali, puitdetailide, mööbli, puidust ehitusdetailide ja muude puittoodete valmistamisel.


Peeter Laredei

Peeter Laredei (5. oktoober 1862 Õisu vald – 16. jaanuar 1952 Häädemeeste) oli eesti koolmeister, vaimulik ja rahvusliku liikumise tegelane.

Laredei sündis Õisu vallas koolmeistri peres ning omandas hariduse Tuhalaane apostlik-õigeusu koolis. 1878–1881 õppis ta Tartu õpetajate seminaris ning läks siis koolmeistriks Häädemeeste apostlik-õigeusu kooli. Juhtis Häädemeeste laulukoori, osales Pärnu seltsi "Endla" tegevuses ning kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi.

1908 sooritas Laredei preestrieksami ning töötas 1909–1920 Velise Ristija Johannese koguduses õigeusu preestrina. Tegeles ka heliloomingu, luuletamise ja tõlkimisega. Laredei oli üks väheseid rahvusliku liikumise tegelasi, kes jõudis nii elada Eesti Vabariigis kui ka näha ära selle hävingu.


Jüri Lellep

Jüri Lellep (1842–1908) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Lellep sündis Viljandi kihelkonnas taluniku pojana. Hiljem sai ta koolmeistriks Tänassilmal. Ta juhatas laulukoore, võttis osa üldlaulupidudest, kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi, Viljandi Koidu seltsi, Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi ja osales Eesti Aleksandrikooli liikumises. Samuti tegi ta kaastööd ajalehele Eesti Postimees.


Eugen Habermann

Eugen Habermann (19. oktoober 1884 Tallinn – 22. september 1944 Gdański laht, Poola) oli eesti arhitekt.


Martin Lipp

Martin Lipp (14. aprill 1854 Vooru vald Tarvastu kihelkond Viljandi kreis Liivimaa kubermang – 8. märts 1923 Nõo) oli eesti vaimulik, rahvusliku liikumise tegelane ja harrastusajaloolane.

Lipp sündis Tarvastu kihelkonnas ja õppis sealses kihelkonnakoolis, seejärel ka Valga kreiskoolis ning lõpuks õppis Tartu Ülikoolis usuteadust.

Ta oli kirikuõpetaja Paides, Iisakus, Tartus Tartu Jaani kiriku koguduse abipastorina, 1882–1884 Saaremaal Kaarma kiriku kirikuõpetajana, Saaremaa Kaarma õpetajate seminari direktorina ja 1884–1923 Nõo kihelkonna kogudus.

Ta kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi ja Eesti Üliõpilaste Seltsi, samuti tegi kaastööd Perno Postimehele ja Eesti Postimehele.

Lipp oli Jakob Hurda toetaja ja lahkus pärast 1881. aastat Eesti Kirjameeste Seltsist. Lipp tegeles ka muusikaga, tema kirjutatud on populaarse laulu "Eesti lipp" sõnad (algselt kandis pealkirja "Eesti, Eesti, ela sa!"), sellele luuletusele kirjutas helilooja Enn Võrk viisi 1922. aastal ja Juhan Aavik 1933. aastal.

Ta oli ka eesti genealoogia rajajaid, kirjutades mitu suguvõsaloolist raamatut.


Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond

Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond on teaduskond Tartu Ülikoolis, mis tegeleb tipptasemel keele- ja kirjandusteaduse, filosoofia, ajaloo jne õpetamise ja uurimisega. Asukoht Jakobi tänav 2, Tartu.

1. jaanuaril 2016 ühinesid filosoofiateaduskond, usuteaduskond ja Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonnaks.


Muralismo

Muralismo ehk Mehhiko monumentaalmaal on Mehhikos pärast 1910. aasta revolutsiooni levinud ühiskonnakriitiline kunstiliikumine.

Kunstiliikumine pälvis riikliku toetuse ja oli osaliselt ka Mehhiko haridusministri José Vasconcelose 1921. aastal käivitatud seinamaalingute programmi tagajärg.

Muralistide kuulsus kasvas ja varsti hakati tellimusi saama Ameerika Ühendriikidest. Rahvusvaheline tunnustus tuli 1930ndatel.


Metafüüsiline maal

Metafüüsiline maal (itaalia keeles Pittura metafisica) on Itaalias aastatel 1917–1921 levinud kunstivool.

Metafüüsilise maali lähtekohaks oli Giorgio de Chirico, kes oli ka sürrealistide eeskuju. 1910. aastate teisel poolel kujunes metafüüsilise maalisuuna keskseks juhuks liikumisele nime andnud kunstnik Carlo Carrà, kelle loomingust on tuntud eelkõige mannekeenlikke figuure kujutavad maalid. Nende figuuride prototüübiks on liigendnukud, mida kasutati joonistamisel abivahendina. 1918. hakkas ilmuma ajakiri Valori Plastici, mille toimetaja oli Mario Broglio.

Saksamaal avastasid 1910. aastate lõpul metafüüsilise maali enda jaoks Max Ernst, George Grosz, Georg Schrimpf, Heinrich Davringhausen jt. Metafüüsiline maal mõjutas ka osalt uusasjalikkuse allhoovusena kujunenud maagilist realismi.


B.M.P.T.

B.M.P.T. oli prantsuse kunstirühmitus, mis sai nime selle liikmete Daniel Bureni, Olivier Mosset', Michel Parmentier' ja Niele Toroni perekonnanimede esitähtedest.

B.M.P.T. tegutses 1966. aasta detsembrist 1967. aasta detsembrini.


Põikpind

Põikpind ehk ristlõikepind on mõiste tugevusõpetusest ja tähendab pinda, mis ilmub nähtavale ristlõike sooritamisel.


Pöördemoment

Pöördemoment on jõumoment, mis iseloomustab pöörleva jäiga keha nurkkiirust muutva välise jõu toimet.

Momendil on pöördliikumise (pöörleva liikumise) korral sama roll mis jõul kulgliikumise korral.

Need lihtsad valemid kehtivad ühtlase kulgliikumise ja ühtlase pöörlemise korral.


Paine

Paindeks nimetatakse tugevusõpetuses varda deformatsiooni, mille tulemusena varda telg kõverdub. Kui paindemoment on ainsaks sisejõu komponendiks põikpinnal, siis räägitakse, et tegemist on puhtpaindega. Enamasti aga tekivad varda põikpindadel koos paindemomentidega ka põikejõud. Sel juhul on tegemist põikpaindega. Kui paindemomendi tasand läbib ühte varda põikpinna keskpeatelgedest, siis räägitakse otsepaindest. Vastasel juhul on tegemist vildakpaindega.

Otsepaindel jääb varda telg ka peale varda deformeerumist välisjõudude mõjutasandisse, kuid vildakpainde puhul ei toimu varda kõverdumine väliskoormuse tasandis.


Konsool (tugevusõpetus)

Konsool on ainult ühe otsaga kinnitatud jäik konstruktsioonielement, näiteks tala või sõrestik.

Kui rakendada konsoolile omakaal, siis tala kannab koormuse üle toele, kus see võtab vastu paindemomendi ja nihkepinge. Konsoolne konstruktsioon võimaldab teha ripnevaid ehitisi ilma täiendava välise toestuseta, vastupidi konstruktsioonidele, mis on toetatud mõlemast otsast ning kus on koormus rakendatud tugede vahele, nagu võib näha toetatud tala juures tavalist post-sillus meetodit.

Konsoole saab ehitada ka fermidest või paneelidest.


Die Brücke

Die Brücke (eesti keeles 'sild') oli saksa ekspressionistide rühmitus Saksamaal Dresdenis 20. sajandi alguses.

Die Brücke loodi 7. juunil 1905 ja see eksisteeris 1913. aastani.

Juba asutamise aastal korraldas Die Brücke oma esimese näituse.

1906. aastal sõnastas Ernst Ludwig Kirchner ühenduse programmi.

1912. aastal osales Die Brücke rühmituse Der Blaue Reiter teisel näitusel Münchenis. Näitus oli üleval ka Berliinis. Veel eksponeeris ühendus oma teoseid Hamburgis ja osales näitusel "Sonderbund-Ausstellung" Kölnis.

Rühmituse eesmärgiks oli välja töötada ühtne stiil, leida järgijaid ja korraldada ühisnäitusi.

Brücke maalijate loomingut iseloomustavad moonutatud kehad, killustatud ja perspektiivitu ruum. Värvidest kasutati teravaid, isegi tooreid värvikontraste (nt sinine-oranž), või meelega tuhmiks ja poriseks muudetud koloriiti. Värvilaigud, mis kanti lõuendile laia pintsliga, olid sageli ümbritsetud tugeva piirjoonega. Väga palju kasutati punase-musta kombinatsiooni.

Die Brücke rühma kunstnikud tegelesid innukalt ka graafikaga, lemmiktehnikad olid litograafia ja puulõige.


Riho Mesilane

Riho Mesilane (15. jaanuar 1949 Pärnu – 25. märts 1993 Tartu) oli eesti literaat, humorist, raadioajakirjanik, KGB agent.

Ta lõpetas 1966. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1972. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna.

Ta põgenes 1978. aastal turismigrupist Läände, töötas Vabadusraadios – raadios Vaba Euroopa, naasis veel okupeeritud Eestisse juulis 1991.

Enne põgenemist oli ta Eestis töötanud mitmes meediakanalis (Eesti Raadio, Harju Elu, Eesti Televisioon). Hiljem teinud kaastööd Mulgi Raadiole Viljandis.


Poissoni tegur

Poissoni tegur on pideva keskkonna mehaanikas elastsusmoodul, mis iseloomustab materjali põiksuunalise ja pikisuunalise suhteliste deformatsioonide ehk moonete suhet.

Poissoni tegur on nimetatud Siméon Poissoni järgi.

Poissoni tegur ja normaalelastsusmoodul iseloomustavad täielikult isotroopse materjali elastsusomadusi.


Konsool

Konsool tähendab tugevusõpetuses tala, mis on toestatud ainult ühes otsas kinnise toega. Konsool tähendab arhitektuuris tuge. Mängukonsool Kirjutuspult Konsool on arvuti kasutajaliides käsureal töötamiseks.


Bernoulli hüpotees

Bernoulli hüpoteesi ehk põikpindade tasandilisuse hüpotees on tugevusõpetuses kasutatav eeldus, mille järgi põikpinnad, mis enne varda pikideformeerumist olid tasandilised ja teljega risti, jäävad ka peale varda pikideformeerumist tasandilisteks ja teljega risti.


Deplaneerumine

Deplaneerumiseks nimetatakse tugevusõpetuses mitteümarate varraste kõverdumist väändel. See tähendab, et väändel ei jää mitteümarate varraste põikpinnad tasandilisteks vaid kõverduvad.

Kui deplaneerumine ei ole takistatud, siis varda põikpindadel ei teki normaalpingeid. Sellist väänet nimetatakse vabaks väändeks. Vaba vääne esineb vaid siis, kui varda põikpind ja väändemoment on muutumatud ja varda otsad kinnitamata.


Kalestumine

Kalestumiseks nimetatakse tugevusõpetuses materjali proportsionaalsuspiiri tõusu ja plastsuse vähenemist korduval voolavuspinget ületaval koormamisel. Kalestumine on materjali hapramaks muutumise tõttu sageli soovimatu, kuid mõnel juhul, näiteks vahelduvale koormusele allutatud detailides, kalestatakse materjali aga meelega.


Relaksatsioon

Relaksatsioon (ladina keeles relaxatio nõrgenemine, vähenemine) ehk pingete relaksatsioon on tugevusõpetuses keha elastse deformatsiooni muutumine plastseks deformatsiooniks pika aja jooksul. Tulemuseks on pingete suuruse muutumine püsiva kogudeformatsiooni juures. Relaksatsiooni tõttu lõdvestuvad pinguga liited kestval ning pikaajalisel tööl. Kui ping oli liite koostamise hetkel liiga väike siis võib liide relaksatsiooni tõttu muutuda kasutuskõlbmatuks.

Üldisemalt on relaksatsioon füüsikas makroskoopilise süsteemi tasakaalu taastav iseeneslik protsess). Kui tasakaalust kõrvalekalle (häiritus) on väike, siis toimub relaksatsioon harilikult eksponentsiaalse seaduse \Delta y(t) = \Delta y_0 \text{e}^{-t/\tau} kohaselt, kus \Delta y(t) on parameetri kõrvalekalle tasakaaluväärtusest hetkel t ja \tau on relaksatsiooniaeg. Relaksatsiooniaeg oleneb süsteemi parameetritest ja häirituse laadist.

Relaksatsiooni tõttu saabub muutunud välistingimustele vastav tasakaaluolek alati hilinemisega. Kiirete protsesside korral, kui välisolud muutuvad palju kiiremini kui relaksatsiooniaeg ( \Delta t \ll \tau), mõjutab relaksatsioon oluliselt protsessi kulgu, avaldudes näiteks hüstereesina. Seevastu aeglastes protsessides ( \Delta t \gg \tau) ei ole relaksatsioonilist hilinemist märgata.


Triinu Kivilaan

Triinu Kivilaan (sündinud 13. jaanuaril 1989 Viljandis) on eesti laulja ja endine modell. Tuntuks sai ta ansamblis Vanilla Ninja.

Triinu õppis lastemuusikakoolis kaks aastat saksofoni ja neli aastat klaverit.

Ta oli mitu aastat modell. 2004. aastal valiti ta konkursil "Miss Modell 2004" teiseks printsessiks, sealjuures edestas ta isegi tulevast Miss Estoniat Laura Kõrgemäed, ning oli ka publiku lemmik.


Varutegur

Varutegur on mõiste tehnikast ja tugevusõpetusest, mis tähendab konstruktsiooni või tema üksikosade loomist nii, et lubatud pinged on madalamad piirpingetest (raugepingetest) võrdeliselt varuteguriga. Seega lubatud pinge \sigma = \frac{R}{K}, kus

σ on lubatud pinge R – materjali raugepinge K – varutegur.

Varutegurit kasutatakse selleks, et tagada konstruktsiooni ja tema üksikosade ohutut ja kindlat tööd, vaatamata tegelike töötingimuste ebasoodsatele erinevustele arvutuslikega võrreldes.

Habrastele materjalidele loetakse raugepingeks tugevuspiir, plastsetele aga voolavuspiir, sest voolavuspiirist alates hakkab tekkima plastne deformatsioon, mis muudab konstruktsiooni kasutuskõlbmatuks.


Dünaamiline koormus

Dünaamiline koormus on mõiste tugevusõpetusest, mis tähendab suure kiirusega muutuvat koormust. Sellise koormusega kaasneb konstruktsiooni ja selle üksikute elementide võnkumine või vibratsioon. Pinged dünaamilisel koormusel ületavad tavaliselt mitu korda pingeid staatilisel koormusel.

Konstruktsioonielementide arvutamine dünaamilisele koormusele on keerukam kui arvutamine staatilisele koormusele. Põhjus seisneb ühest küljest dünaamilise koormuse mõjul tekkivate sisejõudude ja pingete leidmise meetodite ning teisest küljest materjalide mehaaniliste omaduste määramise meetodite suuremas keerukuses dünaamilise koormuse puhul. Näiteks eriti lühikese kestusega koormuse ehk löökkoormuse toimel paljud materjalid, mis staatilisel koormamisel olid plastsed, käituvad habrastena. Paljukordsel dünaamilisel koormusel materjalide tugevus alaneb järsult.

Dünaamilisele koormusele arvutamise üldmeetod põhineb teoreetilisest mehaanikast tuntud d'Alemberti printsiibil. Vastavalt sellele printsiibile võib iga liikuvat keha vaadelda hetkelises tasakaalus olevana, kui kehale mõjuvate välisjõududele lisada inertsjõud, mis võrdub keha massi ja kiirenduse korrutisega ning on suunatud vastupidi kiirendusele. Seepärast juhtudel, kui inertsjõud on teada, saab igasuguste kitsendusteta rakendada lõikemeetodit ja määrata sisejõude tasakaalutingimuste abil. Kui aga inertsjõudude leidmine on raskendatud (nagu näiteks löögi puhul), siis kasutatakse dünaamiliste pingete ja deformatsioonide arvutamisel energia jäävuse seadust.


Action painting

Action painting (tegevusmaal, tegevusmaalikunst) on termin, mida kasutas esimesena (1952. aastal) kriitik Harold Rosenberg, iseloomustamiseks kunstistiili, mille puhul on teose loomise protsess võrdselt oluline või olulisemgi lõpptulemusest.

Action painting on tihedalt seotud abstraktse ekspressionismiga. Väga oluline on teose loomise protsess. Ukraina päritolu Ameerika Ühendriikide kunstnik Janet Sobel oli teadaolevalt esimene, kes kasutas tilgutamistehnikat. Jackson Pollocki kaudu sai see aastatel 1946–1947 dripping-tehnika ('tilgutamine') laiemalt tuntuks, mis muutis teoste loomise lausa etenduseks. Tehnika seisneb selles, et värv niristatakse lõuendile. Oma suuremõõtmelisi teoseid luues kinnitas kunstnik, et see, mis lõuendile jõuab, ei ole teos, vaid tegevus.


Tegevuskunst

Tegevuskunst on üldnimetus etenduslikkudele kunstivormidele, mis said alguse 1960. aastatel.

Mõne kunstistiili (nt 1950. aastatel tekkinud action painting) viljelemist, kus tulemuses on oluline osa teose tekke protsessis, on loetud samuti tegevuskunsti hulka.


Nuhkvara

Nuhkvara (inglise keeles spyware) on tarkvara, mis kogub arvuti kasutaja kohta isiklikku infot ilma sellest kasutajat selgesõnaliselt teavitamata. Nuhkvara olemasolu on tavaliselt kasutaja eest peidetud ja seda tuvastada võib olla küllaltki raske. Nuhkvara võib koguda isiklikku laadi infot, talletades kasutaja klahvivajutusi (klahvinuhk, inglise keeles keylogger), salvestades infot külastatud veebilehtede kohta või otsides seda kõvakettal olevatest dokumendifailidest.

Kuigi termin "nuhkvara" vihjab tarkvarale, mis eelkõige jälgib pikema aja jooksul kasutaja tegevust, võivad ta funktsioonid ulatuda sellest palju kaugemale. Nuhkvara levitamise eesmärgid võivad samuti olla üsna erinevad: alates kasutaja paroolide ja krediitkaardi numbrite varastamisest kuni külastatud veebiaadresside alusel kasutaja profiili koostamiseni, mille järgi saab kasutajale spetsiaalselt talle suunatud reklaami näidata. Lisaks võib nuhkvara segada ka kasutaja kontrolli arvuti üle, installides lisatarkvara või suunates ümber veebibrausereid. Mõned programmid on võimelised muutma arvuti seadeid, mille tulemus võib kajastuda aeglasemas internetiühenduses, veebibrauserite või muu tarkvara sätete volitamata muutumises.

Mõnikord on nuhkvara kaasa pandud autentse tarkvaraga ja tuleb ametlikult tarkvara tootjalt. Vastuseks nuhkvara esilekerkimisele on tekkinud väike majandusharu, mis spetsialiseerub nuhkvaravastase tarkvara loomisele ja täiendamisele. Nuhkvaravastase tarkvara kasutamisest on saanud laialdaselt kasutatav arvutiturbe praktika, eriti Microsoft Windowsiga arvutites. Mitmes riigis on vastu võetud nuhkvaravastased seadused, mis tavaliselt reguleerivad igasugust kasutaja arvutisse varjatult installitud tarkvara.