Kihtsilikaadid

Kihtsilikaadid (inglise phyllosilicates, sheet silicates) on kihilise struktuuriga silikaatsed mineraalid.

Kihtsilikaadid koosnevad vahelduvaist tetraeedrilistest ja oktaeedrilistest kihtidest. Tetraeedrilise kihi korral on üks katioon koordineeritud nelja aniooni, oktaeedrilise korral aga kuue aniooni poolt.

Tetraeedriline kiht koosneb kahest hapniku ioonide O2– tasandist, mille vahel on katioonid Si⁴⁺ või Al³⁺. Hapnikuioonid on moodustunud tetraeedri tippudes. Oktaeedrilised kihid koosnevad kahest hüdroksiidioonide tasandist OH–, mille vahel on enamasti katioonid Fe²⁺ või Mg²⁺, aga vahel ka Fe³⁺ või Mg³⁺. Katioonid oktaeedrilistes kihtides on koordineeritud kuue aniooni poolt, mis asuvad oktaeedri tippudes. Kui katioonid on kahevalentsed, on kõik katioonidele mõeldud positsioonid hõivatud, kui aga katioonid on kolmevalentsed, saab laengu tasakaalustamiseks olla hõivatud vaid kaks kolmandikku võimalikest positsioonidest. Esimesel juhul nimetatakse oktaeedrilist kihti trioktaeedriliseks, teisel juhul aga dioktaeedriliseks.

Tetraeedrilised kihid on seotud oktaeedrilise kihiga ühise O2–/OH– kihi läbi. Kui moodustub struktuur, kus on koos üks tetraeedriline ja üks oktaeedriline kiht, on tekkinud ühendkihis kolm anioonidest moodustunud tasandit ning nende vahel kaks katioonidest moodustunud tasandit. Sellist kihtsilikaadi ehitust nimetatakse TO-struktuuriks. Üksteisele järgnevad TO-struktuuriga kihid (TO–TO) on seotud nõrkade van der Waalsi sidemetega. TO-struktuuriga mineraalid on näiteks kaoliniit ja talk, neist esimene on dioktaeedriline ning teine trioktaeedriline.

Peale TO-struktuuri on olemas ka TOT-struktuur (TOT–TOT). Sellise struktuuriga on vilgud muskoviit ja biotiit, neist esimene dioktaeedriline ning teine trioktaeedriline. TOT-kihtide vahel võib olla lisaks täiendavalt katioone, mille laengu tasakaalustamiseks on osad tetraeedrilise kihi katioonide positsioonid tühjad. On olemas ka struktuur, kus kahe TOT kihi vahel on lisaks veel üks oktaeedriline kiht. Selline on näiteks trioktaeedriline kloriit ning ta struktuur näeks välja umbes järgnev: TOT–O–TOT.

TO kihi paksus on 7Å, TOT kihil 9...10Å ning TOT–O kihil 14Å. Seega, kui me suudaksime näiteks biotiiti ideaalselt lõhestada, saaksime 1 cm paksusest biotiidi kristallist teoreetiliselt kuni 10 miljonit biotiidi lehekest.

Kihtsilikaate iseloomustab ülitäiuslik ühesuunaline lõhenevus, mis tuleneb kihtidevahelistest nõrkadest Van der Waalsi sidemetest, mida on kerge lõhkuda.

Kihtsilikaatide hulka kuuluvad enamik savimineraale ning kõik vilgud.


Gulnara Samitova-Galkina

Gulnara Iskanderovna Samitova-Galkina (sündinud 9. juulil 1978) on Venemaa kergejõustiklane (1500–5000 m jooksud ja 3000 m takistusjooks).


Tallinna metodisti kirik

Tallinna metodisti kirik on kirik Tallinnas aadressil Narva mnt 51.

Kiriku ehitust alustati 1994. aastal, mil 28. mail toimus ehituskrundi õnnistamine. Nurgakivi pandi 1. oktoobril 1994 ja kirik õnnistati sisse 10. septembril 2000.

Kiriku projekteerisid arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik ning kirik valmis annetustest kogutud raha eest. Hoone motiiviks on Noa laev.

Kirikus tegutsevad EMK Tallinna kogudus ja EMK Teoloogiline Seminar.


Kemerovo

Kemerovo (vene Кемерово) on tööstuslinn Venemaal, Kemerovo oblasti keskus. Linn asub Kuznetski Alatau eelmäestikus, Tomi jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 55°25′N, 86°05′E.


Peeter Süda

Peeter Süda (30. jaanuar 1883 Tammiku talu, Viki küla, Kihelkonna vald – 3. august 1920 Tallinn) oli eesti helilooja ja organist.

Peeter Süda sündis talupoja peres. Tema vanaisa vend oli õpetaja ja koorijuht Peeter Südda. Juba viieaastaselt olevat Peeter proovinud mängida orelil kuulmise järgi kirikulaule.

Aastatel 1902–1911 õppis Peeter Peterburi Konservatooriumis orelit, algul Louis Homiliuse klassis, pärast viimase surma Jacques Samuel Handschini klassis. Ta õppis ka Aleksander Glazunovi, A. Ljadovi ja N. Solovjovi juhendusel kompositsiooni. Peterburis õppides tutvus ta Mart Saarega, kelle õhutusel hakkas käima Eesti Üliõpilaste Seltsi rahvaviiside kogumismatkadel 1905–1911.

Aastal 1912 asus Peeter Süda elama Tallinna, kus andis põhiliselt eratunde ning esines orelikontsertidega. 1919–1920 töötas ta Tallinna Kõrgemas Muusikakoolis oreli- ja kompositsiooniõppejõuna.

Pärast Peeter Süda surma asutati 1924. aastal Peeter Süda Mälestuste Jäädvustamise Ühing, millest hiljem kasvas välja Muusikamuuseum (praegune Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum).

Tema järgi sai 1923. aastal nime Peeter Süda tänav Tallinnas.


Peeter Südda

Ta töötas Saaremaal Ansekülas ja Kärlal ning sai tuntuks Suure Tõllu lugude avaldajana teoses "Väikene vana varanduse vakk ehk Saaremaa vägimees Suur Tõll" (1883).

Peeter Südda oli helilooja Peeter Süda (1883–1920) vanaisa vend.


Inessa Kravets

Inessa Kravets (sündinud 5. oktoobril 1966 Dnipropetrovskis) on Ukraina kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja). Olümpiavõitja (1996) ja maailmameister (1995).


Inari järv

Inari (soome Inarijärvi, põhjasaami Anárjávri, Inari saami Aanaarjävri, koltasaami Aanarjäuʹrr, rootsi Enare träsk) on suuruselt Soome kolmas ja Põhja-Euroopa kuues järv. Asub Lapimaal. Pindala on 1043 km². Suurem osa Inari järvest on madalaveeline, kuid sügavaim koht on 92 m sügavune. Järves on umbes 3000 saart. Inari järvest voolab välja Paatsjoki (norra Pasvikelva), mis suubub Põhja-Jäämerre.

Järv on väga kalarikas.


Tuula

Tuula on küla Harju maakonnas Saue vallas, Keilast 4 km kagus.

Küla põhjapiiri märgib Keila jõgi, kirdepiiril Maidla jõgi ja idapiiril kulgeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Tuula põhjaosas asuvad põllud ja lõunaosas on enam metsamaad. Küla läbib Keila–Ääsmäe tee. Küla edelanurka ulatub Suure-Aru looduskaitseala.

Külas tegutseb Tallinna Hipodroom.


Jules Verne

Jules Gabriel Verne [žül vern] (; 8. veebruar 1828 – 24. märts 1905) oli prantsuse kirjanik, üks ulmekirjanduse pioneere.

Ta kirjutas kosmoselaevadest ja lennumasinatest siis, kui neid polnud veel leiutatud.


Göteborg

Göteborg () on Rootsi suuruselt teine tiheasustusega paikkond, Göteborgi valla ja Västra Götalandi lääni keskus. Asub Lõuna-Rootsis Kattegati rannikul Göta jõe suudme lähedal.

Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf.

Tiheasustusega paikkonnas elas 2019. aasta alguse seisuga ligi 580 tuhat inimest ja linnastus üle miljoni.

Göteborgis asub Göteborgi Ülikool, Chalmersi Tehnikaülikool, suur sadam ja palju merendusasutusi.


Malmö

Malmö () on Rootsi suuruselt kolmas tiheasustusega paikkond, Malmö valla ja Skåne lääni keskus. Asub Lõuna-Rootsis ajaloolises Skåne maakonnas Sundi kaldal. Malmö tiheasustusega paikkond asub valdavalt Malmö vallas ning ulatub ka Burlövi ja Lomma valda.

2000. aastal valminud Øresundi sild ühendab Malmöt Kopenhaageniga. Pärast silla valmimist ühendati Malmö ja Kopenhaageni sadama tegevus piiriülese sadamaoperaatori CMP – Copenhagen Malmö Port – abil. Malmö linnale kuulub 23% selle aktsiaid.


Gotska Sandön

Gotska Sandön ('Gotlandi liivasaar') on asustamata Rootsi saar Ojamaast põhja pool Läänemeres. Alates 1909. aastast on saarel Gotska Sandöni rahvuspark, mis alates 1963. aastast hõlmab kogu saart ja mida laiendati isegi veel 1988. aastal. Praegu elavad seal ainult majakavaht ja rahvuspargi ametnikud.

Gotska Sandön asub Läänemeres 38 km Fåröst põhjas. Halduslikult kuulub saar Ojamaa lääni. See on umbes 9 km pikk, 6 km lai ja kogupindalaga umbes 36 km².

Saare loodetipus asub kirik, Gotska Sandöni kabel. asub Gotska Sandöni kabel koos Fårö kirikuga Fårö kihelkonnas Norra Ojamaa pastoraadis.

Suvisel ajal toimuvad regulaarsed laevareisid Fårö saarelt ja mandrilt Nynäshamnist.


Dave Mustaine

Dave Mustaine (sündinud David Scott Mustaine'ina 13. septembril 1961 La Mesa linnas California osariigis) on USA heavy metal'i kitarrist ja laulja.

Mustaine'ist sai kitarrist 1970. aastate lõpus. Ta mängis mitmes vähem tuntud bändis, kuni 1981. aasta lõpus kutsusid James Hetfield ja Lars Ulrich ta Metallica juhtkitarristiks. Metallicas oli Mustaine aga vaid kuni 1983. aasta aprillini, sealt sunniti ta lahkuma liigse alkoholitarbimise, uimastiprobleemide ja isiklike vastuolude tõttu.

Mõni aeg hiljem otsustas Mustaine koos bassimängija Dave Ellefsoniga teha bändi, mis sai nimeks Megadeth. Mustaine'i esialgne eesmärk oli saada oma bändiga Metallicast edukamaks ja kuigi see müügiedu mõttes kunagi ei teostunud, sai Megadethist üks tuntumaid thrash metal'i bände, keda loetakse thrash'i "suure neliku" hulka kuuluvaks (lisaks Megadethile ja Metallicale kuuluvad sinna veel Slayer ja Anthrax).

Et Mustaine Megadethile sobivat lauljat ei leidnud, siis hakkas ta ise laulma.

2002. aastal kahjustas Mustaine rängalt oma vasaku käe närve ja pidi seetõttu Megadethi kaheks aastaks laiali saatma. Esialgu ei saanud ta kitarri mängida, kuid aastase intensiivse ravi järel osutus see võimalikuks. 2004. aastal kutsus ta bändi uuesti kokku ning sellest ajast peale on Megadeth lisaks varasemale üheksale andnud välja veel kolm stuudioalbumit.

2010. aastal esines Mustaine koos Megadethiga Eestis Haapsalu piiskopilinnuse hoovil.


Julija Petšonkina

Julija Petšonkina (sünninimi Nossova; sündinud 21. aprillil 1978 Krasnojarskis) on Venemaa kergejõustiklane (400 m jooksja ja 400 m tõkkejooksja).

Ta on kahekordne maailmameister (2005).

Septembris 2009 teatas ta, et loobub terviseprobleemide tõttu tippspordist.


Antsla valla lipp

Antsla valla lipp on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Antsla valla lipp.

Antsla vald moodustati 2017. aastal senise Antsla valla ja Urvaste valla ühinemisel. Ühinemise protsessi käigus pakuti uue omavalitsusüksuse "Antsla vald" sümboolika aluseks võtta endise Urvaste vallas kehtivat sümboolikat.


Johan Ludvig Runeberg

Johan Ludvig Runeberg (5. veebruar 1804 Jakobstad – 6. mai 1877 Porvoo) oli soomerootsi kirjanik.

Tema rootsikeelne kirjanduslooming on väga isamaaline. Ta on mõjutanud ka rootsi kirjandust.

Runebergi peetakse Soome rahvuspoeediks (seda nimetust on mõnikord kasutatud ka Eino Leino kohta).


Ari'el Sharon

Ta sündis 26. veebruaril 1928 Kfar Malalis Saaroni tasandikul Palestiinas (tol ajal Suurbritannia poolt Rahvasteliidu mandaadi alusel hallatav territoorium).

Aastatel 2001–2006 oli ta Iisraeli peaminister. Ari'el Sharon oli Kadima partei asutaja ja 2005–2006 selle esimene esimees. Varem oli ta erakonna Likud esimees. Kahel korral on ta olnud Iisraeli kaitseminister.

4. jaanuaril 2006 tabas teda tugev ajuverejooks, mille tagajärjel tekkis aju insult. Sellest alates kuni surmani oli Ari'el Sharon koomas. Peaministri kohuseid täitis kuni Sharoni püsivalt töövõimetuks kuulutamiseni 14. aprillil 2006 Ehud Olmert.

Tema mineviku tõttu sõjaväelase ja poliitikuna on suhtumine temasse eri ringkondades väga erinev. Eriti Iisraelis peavad paljud teda kangelaseks, kellel on Iisraeli riigi ees suured teened. Araabia avalikkus ja mõned inimõiguslaste grupid peavad teda sõjakurjategijaks. Teiselt poolt leiavad tema vastased Iisraeli parempoolsete seas, et ta tegi peaministrina palestiinlastele liiga suuri järeleandmisi.


Kuopio linn

Kuopio on linn Soomes Põhja-Savo maakonnas, Ida-Soome lääni suurim linn. Kuopio asub Kallavesi järve ääres. Mõned linnaosad asuvad järve saartel.

Kuopio elanike arv on üle 118 000 (2018), pindala 3165 km², millest 855,8 on veekogud ja mets. Kuopio on Soome rahvaarvult 9. ja Ida-Soome lääni suurim linn. Rahvastiku tihedus on 46,6 inimest ruutkilomeetri kohta, kuid kesklinn on väga tihedalt asustatud (1617,6 in/km²) ja see on Soomes 2. kohal Helsingi järel.

Linna asutas 1653. aastal kuberner Peter Brahe, kuid ametlikult käskis linna asutada 17. novembril 1775 Rootsi kuningas Gustav III.

Kuopio linnaga on halduslikult liidetud Kuopio vald (1969), Riistavee vald (1973) ja Vehmersalmi vald (2005). 2011. aastal ühendati Kuopioga Karttula vald, mis siiski säilitas oma nime ja sümboolika. 1. jaanuaril 2013 liideti Kuopioga Nilsiä, 1. jaanuaril 2015 liideti Maaninka vald ja 1. jaanuaril 2017 Juankoski linn.

Kuopio oli Kuopio lääni pealinn, kuni Kuopio lään ühendati Põhja-Karjala ja Mikkeli lääniga Ida-Soome lääniks ning selle pealinnaks sai Mikkeli.

Linna tänavavõrk on selle poolest eriskummaline, et iga teine tänav on mõeldud üksnes jalakäijatele ja jalgratturitele. Selliseid tänavaid nimetatakse soome keeles "rännikatu" ('vihmaveetorutänav'). Nende tänavate ajalugu ulatub aastasse 1776, kui Pehr Kjellman lõi esimese linnaplaani. Asja mõte oli selles, et tollal oli linn ehitatud peamiselt puust ja siis oli lootust, et tulekahju korral ei põle kogu linn maha: suur hulk tänavaid takistab tule levikut.

Kuopio on üks esimesi linnu, kus hakati andma soomekeelset haridust: 1871. aastal asutati seal pimedate kool ja 1887. aastal kaubanduskool. Linnas on 1966. aastal asutatud Kuopio ülikool (1983. aastani Kuopio kõrgkool), mis 2010. aastal ühines koos Joensuu ülikooliga Ida-Soome ülikooliks. See keskendub tervisele, lastes välja rohkem tervishoiutöötajaid kui ükski teine Soome kõrgkool, toidutehnoloogiale ja toitumisteadlastele (kõik Soome toitumisteadlased on lõpetanud ülikooli Kuopios), ohutusele (Kuopios on hädaabiteenuste väljaõppekeskus) ja heaoluelukutsetele.

Kuopios asub Soome õigeusu kiriku peakorter ning seal resideeris kuni 2018. aastani Soome õigeusu kiriku pea Leo (Makkonen). Soome õigeusu kirik allub Konstantinoopoli patriarhaadile. Soome suurimal kirikul, evangeelsel luterlikul kirikul on samuti Kuopio diötsees, mida juhib piiskop.

Kuopio Puijo tornis on korraldatud suusahüpete maailma karika etappe.


Mikk Mikiver

Mikk Mikiver (4. september 1937 Tallinn – 9. jaanuar 2006 Võsu) oli eesti näitleja, õppejõud ja lavastaja.


Johann Wolfgang von Goethe

Johann Wolfgang von Goethe (28. august 1749 Frankfurt – 22. märts 1832 Weimar) oli saksa kirjanik, loodusteadlane ja polühistor. Ta on üks tähtsamaid saksa proosakirjanikke ja luuletajaid.


Tallinna Linnateater

Tallinna Linnateater on teater Tallinnas, mis asutati 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri II lennu lõpetajatest kursusejuhendaja ja lavastaja Voldemar Panso eestvedamisel. Algselt kandis teater nime Eesti NSV Riiklik Noorsooteater. Tallinna Linnateatri nime kannab teater alates 1994. aastast.


Vürst

Vürst on Saksamaal hertsogist madalam, Venemaal suurvürstist madalam aadlitiitel, samuti monarhitiitel.

Vürsti kõnetatakse "Teie Hiilgus".

Tänapäeval on maailmas säilinud kaks suveräänset vürstiriiki - Liechtenstein ja Monaco, vaieldavalt ka Sealand. Ka Andorra kaasvalitsejad (Prantsusmaa president ja Urgelli piiskop) kannavad vürsti tiitlit.

Et inglise ja prantsuse keeles puudub eraldi termin vürsti kohta, tõlgitakse mõnikord see sõna eesti keelde kui "prints", mille kasutamine eesti keeles riigipea või vürstliku perekonna pea kohta on vale.


Noorsooteater

Noorsooteatriks on nimetatud mitut teatrit. Eesti Noorsooteater Draamastuudio (Draamateatri) Noorsooteater 1935–1944 Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (I) 1944–1948

Tallinna Linnateater 1965–1994 Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (ENSV Riiklik Noorsooteater)


Soter

Soter (kreeka keeles Σωτήρ 'päästja') oli 12. paavst. Tema ametiaja pikkus oli 8 aastat, kuid "Liber Pontificalis" pakub selleks 9 aastat ja 3 kuud ja paigutab ta Pius I järele. Kaasaegsete allikate puudumisel on tema valitsemisajaks enim pakutud teoloog Adolf von Harnacki alusel ajavahemikku 166–174, "Liber Pontificalis" pakub aga ametiaja alguseks aastat 171. Soter on kristlikus traditsioonis tuntud ka kui Heldusepaavst või Heategevusepaavst.

Soter sündis "Liber Pontificalise" järgi Fondis. Tema isa oli Concordius, kes mõnede allikate andmeil võis olla kreeklane.

Kristliku traditsiooni järgi hakati tema ajal Roomas pidulikult tähistama ülestõusmispühi. Kuna selle aluseks ei võetud juudi kalendrit, teravnes vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle Victor I ajal.

Soter oli kriitiline montanismi suhtes.

Soter pälvis tunnustuse hoolekandetegevusele pühendumise tõttu. Tema tegevusest on esile tõstetud hoolitsemist nende kristlaste eest, kes olid saadetud kaevandustesse sunnitööle. Soterile omistatakse tauniv kiri Korintose piiskopile Dionysiusele, kes võimaldas raskete pattude sooritajatel osa saada armulauast. Talle omistatakse ka pühitsetud preestri poolt sõlmitud abielu tunnustamist. Soter olevat sätestanud, et ükski pühitsemata isik ei tohi puudutada altaririiet ja ta keelas missal teenivatel naistel põletada missa ajal viirukit.

Ta ordineeris 8 presbüterit ja 11 piiskoppi.

Soter maeti "Liber Pontificalise" järgi Calixtuse katakombidesse. Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 22. aprill.

Tema järglaseks sai Eleutherus.


Ühinenud Marksistlik Töölispartei

P. O. U. M. ehk Ühinenud Marksistlik Töölispartei (hispaania keeles Partido Obrero de Unificacion Marxista, katalaani keeles Partit Obrer d'Unificació Marxista) on Kataloonia sotsiaaldemokraatlik partei aastast 1935.

Ühinenud Marksistliku Töölispartei juhtideks olid Joaquín Maurín (teoreetik ja peasekretär) ja Andrés Nin (Trotski endine sekretär).


Eleutherus

Eleutherus (ka Eleutherius, kreeka keeles Ἐλεύθερος- 'vaba') oli 13. paavst. Ta valitses 174–189. Tema valitsemisaja pikkus oli 15 aastat ja 3 kuud ja ta oli kõige kauem valitsenud kreeka päritolu paavst. "Liber Pontificalis" pakub tema ametiaja pikkuseks 15 aastat 6 kuud ja 15 päeva ning ametiaja alguseks 179. aastat.

Eleutherus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Kreekast Nikopolisest ja ta oli Abundiose poeg. Ta oli Hegesippuse järgi Anicetuse ja Soteri ajal diakon.

Eleutherus pidi teadma montanistide tegevusest, kuid temalt pole säilinud ühtki otsust selle liikumise kohta.

"Liber Pontificalise" järgi külastas tema ajal Roomat kristlusesse pöördunud kuningas Lucius, keda seostatakse kas Edessa kuninga Abgar IX või ühe Briti kuningaga. Eleutheruse ajal käis Roomas ka Lyoni piiskop Ireneus, kelle Rooma piiskoppide nimekirjas sisaldub viimasena tema nimi. Eleutherus saatis kristliku traditsiooni järgi Fugatiuse ja Damianuse ristima britte.

Ta ordineeris 12 presbüterit, 8 diakonit ja 15 piiskoppi.

Eleutherus sätestas "Liber Pontificalise" järgi, et kristlased ei tohi põlata ühtki toitu.

Eleutherus maeti Vatikani Peetruse haua lähistele, kuid hiljem viidi tema säilmed San Giovanni della Pigna kirikusse, kust need Sixtus V õe Camilla Peretti palvel viidi 1591 Santa Susanna kirikusse.

Eleutherust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 26. mai.

Tema järglaseks sai Victor I.


Kummardus Katalooniale

"Kummardus Katalooniale" (inglise "Homage to Catalonia") on George Orwelli minavormis kirjutatud jutustus, mis põhineb autori Hispaania kodusõjas kogetul.

Teos valmis 1938. aasta jaanuaris, kuid kõikide Orwelli raamatute senine kirjastaja sotsialist Victor Gollancz keeldus selles sisalduva Hispaania kommunismi kriitika tõttu teost avaldamast. "Kummarduse Katalooniale" avaldas neli kuud hiljem kirjastaja Fredric Warburg.


Tšeptsa

Tšeptsa (vene Чепца, udmurdi Чупчи) on Vjatka parem lisajõgi. Saab alguse Ülem-Kama kõrgustikult Permi krais ja suubub Kirovo-Tšepetski linnas Vjatkasse. Tšeptsa muudab korduvalt järsult suunda. Pikkus umbes 500 km.


Võsaülane

Võsaülane (Anemone nemorosa) on tulikaliste sugukonda ülase perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.


Richard Earlom

Richard Earlom (1742 London – 1822 London) oli inglise graafik, kes töötas peamiselt metsotintotehnikas.

Tema kunstihuvi sai alguse imetlusest lordmeeri ametitõlla vastu, mis oli äsja saanud Giovanni Battista Cipriani maalingud. Ta püüdis neid maale kopeerida ja ta saadeti Cipriani juurde õppima. Ta oli hea joonistaja. Metsotintograveerimise õppis ta ära iseseisvalt.

Aastal 1765 tellis tolle aja üks heldemaid kunstide soosijaid Alderman Boydell, temalt joonistuste sarja Houghton Halli piltide järgi. Hiljem graveeris ta need metsotintos.

Earlom valmistas ka 200 faksiimilest koosneva sarja Claude Lorraine'i joonistustest ja visanditest. Need avaldati kolmes foolioköites pealkirja "Liber veritatis" all (1777–1819).


Jet Li

Jet Li (sünninimi 李連傑 Li Lianjie; 26. aprill 1963 Peking) on Hiina filminäitleja ja viiekordne meister wushu's.

Wushu'ga hakkas ta tegelema juba kaheksa-aastaselt ja esimest korda tuli selle ala meistriks 11-aastaselt. Ta oli ka Hiina wushu koondvõistkonna juht. 1979. aastal osales Jet Li filmis "Shao Lin Tzu" (Shaolin Temple)


Walter Nowotny

Walter Nowotny (7. detsember 1920 Gmünd (Austria) – 8. november 1944 Epe (Saksamaa)) oli Saksa hävituslendur.

Walter Nowotny sündis raudteeametniku peres. Napilt kuu aega pärast Teise maailmasõja puhkemist astus ta Saksa lennuväkke (Luftwaffe).

Esimesed lahinguülesanded täitis ta läänerindel, kuid esimesed 3 (ametliku statistika järgi 2) lahinguvõitu saavutas ta 19. juulil 1941 õhulahingus Saaremaa kohal.

Nowotny allatulistamine Saaremaa ranniku lähedal juhtus 1941. aasta 19. juulil tema esimeses õhulahingus Nõukogude lennuväe lennukitega. Ta sai lahinguülesandeks lennuüksuse koosseisus rünnata lennukil Messerschmitt Bf 109 E-7 Kuressaare lähedal avastatud Nõukogude hävituslennukite baasi. Osa lennukeid hävitati maapinnal ning Nowotny laskis õhulahingus veel alla kaks vaenlase lennukit. Võimalik, et üks tema alla tulistatud vastastest oli hilisem Nõukogude Liidu kangelane Vladimir Avdejev.

Tagasilennul Kuramaal asuvale lennuväljale kaotas Nowotny silmist oma lahingupaarilise. Märgates talle lähenevat lennukit, pidaski Nowotny seda oma paariliseks. Eksitus tuli ilmsiks alles siis, kui Nowotny lennuki mootor seiskus läheneva Nõukogude hävituslennuki kuulipilduja valangust. Nowotny tulistas vaenlase lennuki küll alla, nüüd juba kolmanda, kuid oli sunnitud maanduma rannavette. Kummipaadil kätega sõudes kulus Nowotnyl väga nõrgana Kuramaale jõudmiseks kaks ööpäeva.

Ametliku statistika järgi tulistas Walter Nowotny 15. juunil 1942 alla 100. vaenlase lennuki, sama aasta 18. augustil 150. ja 24. septembril 200. ning saavutas 14. oktoobril 1943 Leedu kohal esimesena 250. ametlikult kinnitatud lahinguvõidu.

1944. aastal määrati Nowotny esimese Saksa reaktiivhävituslennukite Messerschmitt Me 262 üksuse etteotsa. Tema juhiomadused said aga ülemuste ränga kriitika osaliseks. Püüdes end taas sõjamehena tõestada, suundus ta 8. novembril 1944 reaktiivhävituslennukil Me-262 eskadrilli koosseisus oma viimaseks osutunud võitlusse Saksamaa kohal lendavate USA pommituslennukitega. Naastes lahinguülesandelt, ründas Nowotny reaktiivlennukit maandumisel Achmeri lennuväljale USAAF-i hävituslennukite P-51 Mustang eskadrill. Walteril ei vedanud teist korda, avanenud langevari vedas ta üle langeva Me-262 kiilu, mis lõikas lenduri surnuks.

Walter Nowotny on allatulistatud lennukite hulga poolest seni viiendal kohal püsinud hävituslendur. Tema ametlikuks lõppskooriks jäi 258, koos kinnitamata võitudega koguni 281 allatulistatud vastast. Teise maailmasõja ja kõigi aegade edukaim hävituslendur Erich Hartmann tulistas alla 352 vaenlaslennukit.


Kullerkupp

Harilik kullerkupp (Trollius europaeus) on tulikaliste sugukonda kullerkupu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Esimesena kirjeldas kullerkuppu teaduslikult Linnaeus (Carl von Linné).

Kullerkupp kasvab Euroopas, Väike-Aasias, Lääne-Siberis ja arktilises Põhja-Ameerikas. Eestis on ta levinud kõikjal, ent paiguti.

Kullerkupp kasvab niitudel, metsaservadel, põõsastikes ning salu-, lodu- ja lammimetsas. Sageli võib ta kasvada koos nõgestega.


Tõstamaa valla lipp

Tõstamaa valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõstamaa valla lipp.

Lipp on kinnitatud 21. mail 1997. Pühaliku õnnistuse said lipp ja vapp esimestel valla päevadel Tõstamaa kirikus.


Tõlliste valla lipp

Tõlliste valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõlliste valla lipp.

Lipp kinnitati 31. märtsil 1994.


Victor I

Victor I (ladina keeles 'võitja') valitses 189–199. Ta oli 14. paavst.

Victor oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Põhja-Aafrikas asuvast Rooma riigi Aafrika provintsist (natione Afer). Seetõttu on populaarteaduslikes uurimustes oletatud, et ta oli mustanahaline, kuid selle piirkonna etniline koosseis lubab arvata, et tegu oli siiski europiidse rassi esindajaga. Tema isa nimi oli Felix. Hiljem on Aafrika provintsi elanikest saanud paavstideks Miltiades ja Gelasius I.


Nurmekund

Nurmekund (allikates Nurmegunde, Normegunde, Normigunde, Norumegunde) oli muinasaja lõpul praegusel Eestil alal eksisteerinud ühest muinaskihelkonnast koosnenud väikemaakond, üks nn Kesk-Eesti väikemaakondadest.

Maakonna järgi on nime saanud siluri Nurmekunna kihistu.


Isamaaliit (1935–1940)

Isamaaliit oli organisatsioon Eesti Vabariigis aastatel 1935–1940.

Isamaaliit loodi aastatel 1934–1940 kogu riigis kestnud kaitseseisukorra kehtimise ajal, pärast erakondade ja teiste poliitiliste ühingute tegevuse seismapanekut. Seetõttu ei ole tegemist erakonnaga, kuigi teda tihti nii nimetatakse.

Isamaaliidu struktuur: täiskogu ja keskjuhatus; maakonnakomiteed ning Tallinna ja Tartu linnakomiteed; osakonnad (u 400). Juhtivateks organiteks olid keskkomitee täiskogu, keskjuhatus ja kesk-revisjonikomisjon. Põhimõtete ja kavade arutamiseks kutsuti kokku üleriiklik kongress.

Isamaaliit oli kavandatud Kaarel Eenpalu ja tema pooldajate poolt vastukaaluks Konstantin Pätsi asutatud kutsealastele omavalitsustele. Ühing "Isamaaliit" kanti Siseministeeriumi ühingute, seltside ja nende liitude registrisse 22. veebruaril 1935 (RTL 1935, 26) nr. 4571 all (nr. 4569 oli Rakke Turbaühisus ja nr. 4572 Evangelisatsiooni selts "Tänavmisjon"), juhatuse asukohaga Tallinnas. Asutajatena kirjutasid põhikirjale alla Hans Oidermaa, Hugo Kukke ja Edgar Kigaste. Juhtivad tegelased: Kaarel Eenpalu, Jüri Uluots, Ants Oidermaa, August Jürima jt.

15. märtsil 1935 ütles Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner kohtumisel diviisiülematega: "On asutatud uus liit: "Isamaaliit". Kuidas peavad sellele suhtuma sõjaväelased. Mina arvan, et sõjavägi on juba patriootiline liit, nii et Isamaaliit enam seda rohkem olla ei saa. Liidu põhikirjas tähendatud ülesanded on meie ülesanded. Seepärast ei soovita ka sõjaväelasile astuda selle liidu liikmeteks."


Offroad

Offroad (toorlaen inglise keelest) on sõitmine teekatteta maapinnal.

Motospordialana on see võidusõit, kus spetsiaalsed maastikuautod võistlevad raskel maastikul (soodes, rabades, metsades ja mujal). Eesmärgiks on jõuda esimesena finišisse.

Et maastik on valitud võimalikult keeruline, siis parandatakse autosid alatasa, sest elektroonika ega mootor ei talu niiskust ega tolmu.

Offroad on saanud terava kriitika osaliseks, sest see kahjustab taimi, häirib loomi ja põhjustab pinnase erosiooni.


Päikeseplekk

Päikeseplekk ehk Päikese laik on tumedam, ümbrusest umbes 1000 kelvini kraadi võrra jahedam piirkond Päikese nähtaval pinnal (fotosfääris). Päikeseplekid on põhjustatud magnetilistest protsessidest Päikese fotosfääri ehk nähtava "pinna" all.

Päikeseplekkide arv ja suurus iseloomustavad Päikese aktiivsuse taset, nende hulk muutub Päikese 11-aastase aktiivsustsükli käigus oluliselt. Päikese aktiivsuse hindamisel kasutatakse traditsiooniliselt Wolfi arvuks nimetatavat süsteemi.

Sarnaselt Päikesega on plekid ka paljudel teistel tähtedel, kuid erinevalt Päikesest võivad need olla väga suured, kattes suure osa tähe ühest poolkerast.


Reaktsioon

Reaktsioon (ladina sõnast reactio) on vastuaktsioon, vastutoime, vastumõju, vastus, reageerimine.

Selle mõiste tähendused on erinevates valdkondades erinevad.

Politoloogias ja poliitikas nimetatakse reaktsiooniks tavaliselt vastuaktsioone riigis toimuvatele rahutustele, mässudele, ülestõusudele või revolutsioonidele. Enamasti on need vastuaktsioonid seotud rahutuste mahasurumisega ja suunatud olemasoleva olukorra säilitamisele. Füsioloogias nimetatakse reaktsiooniks organismi või organi reageerimist mõjurile, stiimulile või ärritajale. Psühholoogias nimetatakse reaktsiooniks inimese käitumist vastusena (välisele) mõjurile, stiimulile või ärritajale. Füüsikas mõistetakse reaktsiooni ehk vastumõju all Newtoni kolmanda seaduse järgi iga mõjuga kaasnevat vastassuunalist mõju. Keemias nimetatakse reaktsiooniks ehk keemiliseks reaktsiooniks keemiliste ainete omavahelist toimet.


Reaktsionäär

Reaktsionäär (pr.) on tagurlane, reaktsioonilise poliitika pooldaja. Sõna "reaktsionäär" kasutatakse mõnikord ka "konservatiivi" sünonüümina. Reaktsionääri vastandiks on revolutsionäär.


Malbork

Malbork (saksa keeles Marienburg) on linn Poola põhjaosas Pomorze vojevoodkonnas Nogati jõe ääres 7–30 m kõrgusel merepinnast, Malborki maakonna keskus. Linnas elas 2005. aasta seisuga 40 100 inimest.


Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit

Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit on mittetulundusühing, mis tegeleb sõjahaudade hooldamisega. See asutati 21. augustil 1993 Pärnus ning registreeriti 7. septembril Kaitseministeeriumis.

Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit asutati Ali-Rza Kulijevi eestvõttel, kes oli kuni oma surmani liidu president. Praegu on liidu tegevdirektor Tiina Tojak. Liidu juhatusse on kuulunud ka Küllo Arjakas, Eerik-Niiles Kross, Ants Laaneots, Raul Luks, Tõnis Nõmmik ja Trivimi Velliste.


Valge vesiroos

Valge vesiroos (Nymphaea alba) on taimeliik vesiroosiliste sugukonna vesiroosi perekonnast.

See on magevees kasvav veetaim, mis eelistab huumuserikka põhjaga seisva või tasase vooluga veekogusid. Taime õied on valdavalt valged ja kollase keskosaga. Nahkjad vahakihiga kaetud lehed on kujult südajad ja värvilt tumerohelised. Veekogu põhjas kasvavaid risoome ühendavad lehtede ja õitega kuni 3 meetri pikkused varred.

Valget vesiroosi kasvab hajusalt peaaegu kõikjal Euroopas, kaasaarvatud Eestis. Samuti esineb seda paiguti Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas ning Kaukaasias. Taim on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.


Sotsiaalne kapital

Sotsiaalne kapital moodustub inimeste gruppide ja nendevaheliste võrgustike tulemusel, kui gruppides toimivad normid ja ühiskondlik usaldus hõlbustab gruppidevahelist koostööd ühise kasu saamise eesmärgil.

Sotsiaalse kapitali mõiste defineeris esimesena Pierre Bourdieu 1972. aastal. Hiljem täiendasid seda James Coleman ja teised. Eriti suurt tähelepanu pälvis sotsiaalse kapitali teooria 1990. aastatel ja laiemalt sai tuntuks Robert Putnami 2000 ilmunud raamatu "Üksi keeglisaalis" (eesti k Hermes, 2008) ("Bowling Alone") abil.

Robert Putnami sotsiaalse kapitali teooriasse on hõlmatud avalikud ja isiklikud aspektid. Võib vaadelda nii sõpradevahelisi suhteid, isiklikel kontaktidel rajanevaid sõpruskondi kui ka avalikke organiseerunud inimgruppe. Sellistest ühingutest ja sidemetest on kasu kahepoolne: isiklik ja avalik. Tugevad sotsiaalsed võrgustikud aitavad inimesel teha karjääri, kui ta oskab ära kasutada tuttavate ringi, kellega ta seotud on. Samamoodi töötab sotsiaalne kontroll näiteks külas, kus tänu sellele, et kõik tunnevad kõiki, on vähem kuritegevust.

Sotsiaalse kapitali mõõtmiseks on töötatud välja eri mooduseid, arvestatud eri tüüpi gruppidega ning arvutatud erinevaid indekseid. Küsimus on selles, milliseid võrgustikke on oluline arvestada. Ning kas eri piirkondades peaks vaatlema samaliigilisi võrgustikke või arvestama piirkonna omapära? Näiteks Putnam korjas oma raamatu "Üksi keeglisaalis" tarbeks kokku hulga andmeid alates valimiste osalusprotsendist kuni klubide liikmeskonna ja inimeste osalemiseni grillipidudel.

Oma 1993. aasta töödes väitis Putnam, et vertikaalselt ja horisontaalselt üles ehitatud organisatsioonides on sotsiaalse kapitali tekkimise võimalus täiesti erinev. Ükskõik kui oluline on tema osalistele vertikaalne organisatsioon, horisontaalne ülesehitus soosib sotsiaalse usalduse ja ühistegevuse tekkimist palju paremini. Vaadeldes vertikaalse ehk hierarhilise ülesehitusega rühmitusi, leidis ta, et näiteks skautide malevate lülitamist sotsiaalse kapitali uurimisel peab enamik uurijaid vajalikuks, kuid teisi sõjalisi või rahvusluse propageerimisega seotud rühmitusi arvestusse ei kaasata.

Maailmapangas töötavad teadlased Stephen Knack ja Philip Keefer leidsid oma 1997. aasta töös "Kas sotsiaalne kapital tasub ära ka majanduslikult?", uurides kolme aasta jooksul tingimusi majanduskasvuks 29 riigis, et kõrgema sotsiaalse kapitali tarbeks ei ole tingimata vaja horisontaalse üleehitusega võrgustikke. Nad leidsid, et kui usaldus ja kodanike koopereerumine on seotud eduka majandustegevusega, siis ühiskondlik aktiivsus ei ole seotud usaldusega.

Putnam uuris 1995. aastal avaldatud töös, kuidas mõjutab sotsiaalset kapitali see, et inimene teeb mingis organisatsioonis tasulist tööd. Ta leidis, et Ameerika Ühendriikides see vähendab sotsiaalset kapitali. Ta nentis, et naised kuuluvad vähemasse hulka organisatsioonidesse kui mehed, kuid veedavad nad nendes enam aega, mis ongi abiks sotsiaalsete kontaktide loomisele. Veel leidis ta, et töötav naine kuulub enamatesse organisatsioonidesse kui kodune ning tööle minnes seob ta ennast ka muude organisatsioonidega. Ameerikas on alates 1970. aastatest vähenenud iga tüüpi klubide liikmeskond, spordiklubidest kuni Punase Ristini, samuti on vähenenud usaldus organisatsioonide ja poliitikute vastu. Putnami sõnul langes Ameerika Ühendriikides 1960. aastatel kiriku usaldatavus 15% ja järgneva 20 aasta jooksul veel 30%. Samas on plahvatuslikult kasvanud sellised nn meililoendi tüüpi organisatsioonid nagu Ameerika Pensionäride Assotsiatsioon ja Sierra klubi, kus liikmed omavahel kunagi näost näkku ei kohtu. Sellised klubid on suure mõjuga nii poliitikas kui ka majanduselus. Selliste organisatsioonide koospüsimise idee ei rajane inimestevahelistel suhetel ja sobimisel, vaid pigem ühistel sümbolitel ja ideoloogiatel. Putnam tõi 1996. aastal selle põhjustena välja ajapuuduse; materiaalse maailma osatähtsuse suurenemise; suburbanisatsiooni; naiste suundumise tasustatavale tööle, mis omakorda tekitab stressis kahetöökohalisi perekondi; abielu ja perekondlike sidemete nõrgenemise; Ameerika majanduse struktuurimuudatused, näiteks poekettide tekke ja teenindussektori osatähtsuse tõusu; Vietnami sõja, Watergate'i, kultuurirevolutsioonid; kodanike õiguste revolutsiooni; televisiooni, elektroonilise revolutsiooni ja muud tehnoloogilised muutused.


Lech Wałęsa

Lech Wałęsa [lehh vau'ensa] (sündinud 29. septembril 1943) on Poola riigi- ja ühiskonnategelane; Poola president aastail 1990–1995.

Lech Wałęsa töötas Gdański laevatehastes elektrikuna. Aastast 1978 organiseeris ja juhtis ta Ida-Euroopa esimest sõltumatut ametiühinguliikumist Solidaarsus (Solidarność). Wałęsa sai Solidaarsuse juhiks, kuna 1980. aasta Poola laevatehase üldstreigi korraldaja Bogdan Borusewicz otsis streigi eestkõnelejat, keda laevatehase töölised kuulaksid, ning otsingute tulemusena valis Borusewicz streigi eestkõnelejaks Wałęsa.

Ta oli 22. detsembrist 1990 kuni 22. detsembrini 1995 Poola president.

1983. aastal sai Lech Wałęsa Nobeli rahuauhinna.

Wałęsa katkestas pärast 1986. aastat kõik suhted kommunistliku julgeolekuteenistuse Służba Bezpieczeństwa (SB). Tema seost SB-ga mainitakse ka poola ajaloolaste 2008. aastal välja antud raamatus.

2006. aastal külastas Lech Wałęsa Eestit, kus sai Eesti presidendilt Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.


Kaltsiumoksiid

Kaltsiumoksiid (keemiline valem CaO; triviaalnimetused kustutamata lubi, põletatud lubi) on laialdaselt kasutatav keemiline aine, kaltsiumi oksiid.

CAS-number on 1305-78-8.

Toidulisandina (happesuse regulaator) on aine koodiks E529.


Elektrostal

Elektrostal on linn Moskva oblastis, Moskvast 58 km idas.

1916. aastal hakkas AS Elektrostal ehitama Zatišje külla metallurgiatehast. 1928. aastal nimetati küla Elektrostaliks. 1938. aastal sai Elektrostal linnaõigused.

Tänapäeval on Elektrostal Moskva eeslinn, kus on metallurgia- ja masinaehitusettevõtted. Elektrostalis asub Venemaa suurim tuumkütusetootja Elemaš.


Orehhovo-Zujevo

Orehhovo-Zujevo on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 90 km idas.

Linn on asutatud 1917. aastal, kui liideti Orehhovo, Zujevo, Nikolskoje ja Dubrovka küla.

Orehhovo-Zujevos on pedagoogiline instituut.

Linn on raudteede ristumiskoht.


Venedikt Jerofejev

Venedikt Jerofejev (vene keeles Венедикт Васильевич Ерофеев) (24. oktoober 1938 – 11. mai 1990) oli vene kirjanik.


Kljazma

Kljazma (vene Клязьма) on jõgi Venemaal Moskva, Nižni Novgorodi, Ivanovo ja Vladimiri oblastis. Jõe ääres asuvad Pavlovski Possadi, Orehhovo-Zujevo, Vladimiri, Kovrovi ja Vjazniki linn. Suubub vasakult Okasse.

Suuremad lisajõed on Nerl, Uvod ja Teza.

Pikkus on 686 km ja valgala 42 500 km².


Jämsä

Jämsä on linn Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Asub Päijänne kaldal. Jämsä naabervallad on Juupajoki, Keuruu linn, Jyväskylä linn, Kuhmoinen, Luhanka, Mänttä-Vilppula linn, Orivesi linn ja Petäjävesi vald.

Jämsä asutamisaastaks loetakse 1866. aastat, kui kogunes esimene omavalitsuslik nõukogu. Linnaõigused sai Jämsä 1977. aastal. 1. jaanuaril 2009 liitus Jämsäga Jämsänkoski.

Linnal on raudteeühendus Jyväskylä ja Tamperega. Jämsäs asub Himose suusakeskus ja Patria lennukitehas.


Ré

Ré on saar Prantsusmaa ranniku lähedal Biskaia lahes. Saar on 30 km pikk ja 5 km lai ning on eraldatud põhjas mandrsit Bretooni väinaga ja lõunas Oléroni saarest Antioche'i väinaga. Kuulub Charente-Maritime'i departemangu.

Ré on ühendatud mandril asuva La Rochelle'i linnaga 1988. aastal valminud 2,9 km pika sillaga.

Saarel elab 16 000 püsielanikku, kuid suvel elanike arv kümnekordistub.

Elanikud tegelevad peamiselt kalapüügi ja turismindusega.


Reanimatsioon

Reanimatsioon ehk elustamine on püüded taastada kliinilises surmas oleva organismi elutegevust. "Reanimatsioon" on ansambli Singer Vinger CD-heliplaat.


Meeksi valla lipp

Meeksi valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Meeksi valla lipp.

Lipp on kinnitatud 23. oktoobril 2002.


Rannu valla lipp

Rannu valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Rannu valla lipp.

Lipu on kinnitanud riigisekretär 21. juunil 1994, ning pühitsetud Rannu Püha Martini kirikus Rannu vallapäeval ning võidupüha 75. aastapäeval 23. juunil 1994.

Rannu valla lipu kavandi autor on Arvi Sepp.


Singer Vinger (album)

"Singer Vinger" on ansambli Singer Vinger 1988. aastal ilmunud album. Album ilmus ainult kassetina.


Novokuznetsk

Novokuznetsk on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Tomi jõe mõlemal kaldal.

Asutatud 1618. aastal kasakate poolt Kuznetski kindlusena. Linnaõigused sai 1931. aastal. 1932–1961 kandis nime Stalinsk.

Novokuznetsk on tähtis tööstus- ja söekaevanduskeskus (Kuzbass), Kemerovo oblasti suurim linn.

Elanike arv on 563 300 (2005), 547 900 (2010).


Liechtensteini vürstide loend

Liechtensteini vürstide loend esitab Liechtensteini vürstide täielikku nimistu alates esimesele Liechtensteinide perekonna liikmele vürstitiitli omistamisest 1608. aastal. Samuti on nimistus ära toodud regendid, kes valitsesid tavaliselt vürstide alaealisuse või kõrge vanuse tõttu.

Enne 18. sajandi algust ei kuulunud tänased Liechtensteini alad, tollased Schellenbergi ja Vaduzi krahvkonnad Liechtensteini vürstidele.

Liechtensteinist sai vürstiriik 23. jaanuaril 1719. Esialgu oli see üks arvukatest väikeriikidest Saksa Rahvuse Püha Rooma Keisririigi koosseisus.

Alates 12. juulist 1806 on tegu sõltumatu riigiga.


Zephyrinus

Zephyrinus oli paavst aastatel 199–217. Ta oli 15. paavst.

"Liber Pontificalise" järgi sündis Zephyrinus Roomas vaeses peres. Tema isa oli Habundius. Ta oli "Liber Pontificalise" järgi ametis 17 aastat 2 kuud ja 10 päeva, saades ametisse aastal 203.

Zephyrinuse tegemistest on teada presbüter Hippolytuse radikaalse kirjutise "Philosophymena" kaudu. Hippolytus iseloomustab teda lihtsameelse, harimatu, kogenematu ja kitsi mehena. Seda iseloomustust on kirikuloolased tõlgendanud ka nii, et teoloogilisi teadmisi rõhutava Hippolytuse jaoks olid Zephyrinuse praktilised eesmärgid teisejärgulised. Hippolytus taunis ka seda, et Zephyrinus määras oma nõunikuks endise orja Calixtuse, kelle ta määras Rooma kogudusele kuuluva kalmistu kuraatoriks ja pühitses ülemdiakoniks, volitades teda administreerima alamvaimulikkonda.

Adoptsionistide juhid Theodotus ja Asclepiodotus määrasid Zephyrinuse ajal ametisse vastupaavst Nataliuse, kellele adoptsionistid maksid igal kuul 170 denaari palka. Natalius olevat aga seejärel näinud hoiatavaid unenägusid, millele ta ei pööranud esmalt tähelepanu, kuid prohvetlike unenägude jätkudes tõlgendas ta neid jumalike märkidena ning otsustas Zephyrinusega ära leppida. Pärast patukahetsust võeti Natalius uuesti Rooma koguduse osadusse.

Hippolytus süüdistas Zephyrinust modalismis, kuna ta ei mõistnud hukka modalismi juhtide Praxease, Sabelliuse ja Noetiuse tegevust.

Tertullianuse järgi võis üks Rooma piiskop (kas Zephyrinus või Victor I) soosida Montanuse prohvetikuulutusi, kuid Praxease õhutusel ei tunnustanud ta montanismi.

Zephyrinuse ajal külastas Roomat Origenes.

"Liber Pontificalis" omistab Zephyrinusele kaks dekreeti, neist üks Rooma kirikute liturgia, teine ordineerimise kohta. Ta lubas ekskommunitseeritud patustanutel pöörduda pärast sätestatud patukahetsust tagasi kirikusse. Ta sätestas, et vähemalt 14-aastased võivad saada ülestõusmispühade ajal armulauda, seda sätet reguleeris alles Pius X. "Liber Pontificalise" järgi kasutati tema ametiajal klaasist pateeni. Ta kohustas ka, et ordineerimine peab aset leidma avalikult.

202. või 203. aastal kiusati Aleksandrias ja Kartaagos kristlasi taga, sest kristlased olid keeldunud osalemast Rooma keiser Septimius Severuse auks korraldatud pidustustel.

Ta ordineeris üheksa presbüterit, seitse diakonit ja kaheksa piiskoppi.

Zephyrinust on renessansikunstis kujutatud mõõgaga.

Zephyrinus suri 20. detsembril 217 ja Liber Pontificalise järgi maeti Calixtuse katakombidesse. Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 26. august. Alates 1969. aastast ei ole katoliiklased enam kohustatud seda pidama, sest Paulus VI üleskutsel tehtud kaanoni revideerimisel selgus, et Zephyrinus oli üks neist pühakutest, kelle pühategude kohta polnud säilinud piisavalt ajaloolisi andmeid.


Calixtus I

Calixtus I (ka Callistus I) valitses 217–222. Ta oli 16. paavst. Tema ajal tekkis Rooma koguduses esimene kirikulõhe. "Liber Pontificalise" järgi sai ta ametisse 221. aastal, olles ametis 6 aastat 2 kuud ja 10 päeva, Julius Africanuse andmetel aga sai ta ametisse Rooma keiser Elagabaluse esimesel valitsemisaastal.

Calixtus I oli "Liber Pontificalise" järgi roomlane, pärinedes Urberavennatio linnaosast (regio). Tema isa nimi oli Domitius.

Tema tegemistest on teada tema vastaste Tertullianuse kirjade ja presbüter Hippolytuse "Philosophymena" kaudu.

Calixtus oli enne kiriku teenistusse asumist ori, kelle peremeheks oli Rooma keisri õukonda kuuluv kristlasest libertiin Carpophorus. Calixtus juhtis tema panka, kuid see läks pankrotti, mille tulemusena said kristlastest hoiustajad tõsist kahju. Calixtus põgenes teda ähvardava karistuse eest, kuid peremees järgnes talle. Kui Portos laevale minev Calixtus nägi laevale lähenevas paadis Carpophorust, hüppas ta merre. Ta tõmmati merest välja, peremees andestas talle ja hoiustajad, kes lootsid saada osa kaotatud rahast tagasi, soovisid tema vabastamist.

Calixtust süüdistati varsti sünagoogis lärmamises ja ta saadeti Sardiinia kaevandustesse sunnitööle, kust ta vabanes paavst Victor I eestkostel. Seejärel elas ta mõnda aega Anzios, saades paavstilt kindlat rahalist sissetulekut. Järgmine paavst Zephyrinus kutsus ta tagasi Rooma, kus Calixtusest sai ülemdiakon ja paavsti nõunik. Ta administreeris Zephyrinuse ajal alamvaimulikkonda ja ta oli Appiuse tee ääres asuva kristlaste kalmistu kuraator. See kalmistu kandis hiljem tema nime.

Pärast Zephyrinuse surma valiti suurte praktiliste kogemustega ja võimeka organisaatorina tuntud Calixtus paavstiks, kuid radikaalne Hippolytus, kes lootis saada ise valituks või vähemalt mõne sellise isiku valimist paavstiks, kellel oleks piisavalt teoloogilisi teadmisi, ei tunnustanud tema valimisi, mistõttu Hippolytus valiti oma toetajaskonna poolt vastupaavstiks. Hippolytuse süüdistuste järgi tugines Calixtuse varasem edu eelkõige Zephyrinusele pakutud altkäemaksudele, kuid tema väiteid ei pea kirikuloolased usutavaks. Ka ei peeta õigustatuks Hippolytuse väidet, nagu oleks Calixtus teda süüdistanud diteismis. Nii tekkis esimene skisma katoliku kiriku ajaloos.

Erinevalt traditsionalistlike vaadetega Hippolytusest soosis Calixtus I universaalsemat kirikut, mis Hipploytuse meelest tooks kirikusse suured rahvamassid. Kuigi Hippolytus süüdistas Calixtust modalismis, pole sellel alust, kuna Calixtus ekskommunitseeris modalistide juhi Sabelliuse. Hippolytus ja Tertullianus taunisid Calixtust aga selles, et ta lubas mõrvu ja abielurikkumisi sooritanud kristlasi pärast meeleparandust uuesti osadusse. Calixtus leidis oma teguviisi õigustamiseks, et kirik on mõeldud kõikidele, see on koht nii "nisu kui sõkalde" jaoks (Mt 13:29) ja seega tuleks kristlastele, kes on pärast ristimist patustanud, võimaldada meeleparandust. Ta võrdles kristlaskonda ka "puhaste ja roojaste loomadega Noa laeval" (1 Ms 6:19). See on esimene teadaolev fakt, kus paavst kasutas piiblitsitaate oma vaadete kinnitamiseks kiriku mudeli kohta. Hiljem on tema väiteid seostatud ka Jeesus Kristuse ja Peetruse dialoogiga (Mt 16:18).

Hippolytuse süüdistuse järgi lubas Calixtus jääda ametisse ühel piiskopil, keda süüdistati rasketes pattudes. Calixtus olevat kavatsenud ordineerida mehi, kes olid olnud abielus kaks või kolm korda. Calixtus oli soosinud alamvaimulikkonna seas abielu, tunnustanud kõrgemast seisusest naiste abielu alamast seisusest meestega ja lubanud pärast meeleparandust kogudusse tagasi pöörduda inimestel, kes olid olnud mõne ketserliku sekti liikmed. Ta kehtestas pattude kahetsemise puhul absolutsiooni.

Ta sätestas "Liber Pontificalise" järgi kolm korda aastas paastumise teraviljatoodetest, veinist ja õlist.

Calixtus rajas "Liber Pontificalise" järgi Rooma Santa Maria in Trastevere basiilika. Talle on omistatud kahe kirja autorlus.

Ta ordineeris 16 presbüterit, 4 diakonit ja 8 piiskoppi.

Traditsiooni järgi tapeti Calixtus I Roomas puhkenud rahutuste käigus Trastevere piirkonnas, kus ta uputati kaevu. Tema märtrisurma kinnitab ka "Depositio Martirum". Calixtuse haud avastati 1960.

Calixtus I-t on kunstis kujutatud kaevu visatuna, veskikivi seotud kaela, või kujutatud lihtsalt kaela seotud veskikiviga. Tihti on tema juurde lisatud purskkaev.

Calixtus I on katoliku kirikus ja õigeusu kirikus austatud märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 14. oktoober. Calixtus I on Todi ja hauakaevajate patroon.


Jogentagana

Jogentagana (ka Jõgentagana, Joentaga, Jõetaga, Joentagan, Joentagana, Jogentagan, Henriku Liivimaa kroonikas Iogentagania) oli Henriku Liivimaa kroonikas mainitud muinaskihelkond Emajõe põhjakaldal.


Litoloogia

Litoloogia ehk settekivimiteadus (inglise lithology) on peamiselt settekivimite kirjeldamisega tegelev teadusharu.

Litoloogia tegeleb settekivimite kirjeldamise ja uurimisega. Litoloogia sarnaneb petrograafiaga, mis tegeleb kristalsete kivimite kirjeldamisega.

Litoloogia on tihedalt seotud sedimentoloogiaga.

Termin "litoloogia" võib tähendada ka kivimi, eeskätt settekivimi, makroskoopilist kirjeldust. Näiteks värvus, mineraalne koostis ja terasuurus moodustavad kivimi litoloogia.


Petrograafia

Petrograafia on kristalsete kivimite kirjeldamisega tegelev teadusharu. Mõnikord on kasutatud ekslikult mõiste sünonüümina sõna "petroloogia", mis on laiem teadus kivimitest, hõlmates lisaks kivimi täpsele kirjeldusele ka kivimite tekke mehhanismi – petrogeneesi, moonet ja ka murenemist.

Ehkki kivimeid võib kirjeldada nii makroskoopiliselt kui ka mikroskoopiliselt, tähendab petrograafia enamasti siiski kivimite mikroskoopilist kirjeldamist. Petrograafi põhiline töövahend on polarisatsioonimikroskoop, millega uuritakse kivimeist valmistatud õhukesi plaadikesi, mida nimetatakse õhikuteks. Petrograafia tegeleb süstemaatilise kivimite kirjeldamisega. Petrograafias klassifitseeritakse kivimeid erinevate mineraali terade suuruse ja proportsioonide alusel.

Kivimi vaatlemiseks tuleb vaadelda kivimi kehade struktuure väga erinevatel skaaladel: alates kilomeetritest kuni sentimeetriteni. Petrograaf suudab õigesti nimetada kõik kivimid, milles enamus kristallid on suuremad kui 1 mm, kasutades 10-kordse suurendusega suurendusklaasi. Kivim, millel on väiksemad terad, nõuab mikroskoopilist uurimist või keemilist analüüsi. Terade suuruse, kuju, orienteeritus ja terade vahel olev tühikute iseloom on kõige olulisemad omadused, et teha kindlaks kivimi tüüp ja teke. Samad omadused mõjutavad ka tihedust, poorsust, elektrijuhtivust, magnetilisust. Mineraalse koostise järgi saab oletada kivimi tekke keskkonda ja mehhanismi ning saab kindlaks teha tüübi. Petrograafia ülesandeks on uurida kivimite omadusi: mineraloogilist ja keemilist koostist, ehitust, teket, geoloogilisi lasumistingimusi, kivimirühmade omavahelisi seoseid ja ka kivimitega aja jooksul toimuvaid muutusi. Kivimite omaduste tundmine aitab tõhusamalt sooritada maavarade otsimis- ja uurimistöid. Petrograafia on tihedalt seotud üldise geoloogia, mineraloogia, geokeemia, füüsika, keemia, tehnoloogia, materjaliteaduse ja teiste teadustega. Petrograafiaga mõnevõrra sarnanev teadusharu on litoloogia, mis tegeleb settekivimite kirjeldamisega. Mõnikord nimetatakse petrograafiaks või settekivimite petrograafiaks ka settekivimite mikroskoopilist kirjeldamist. Petrograafia uurib lisaks anorgaanilisele ka orgaanilist ainest. Nii hõlmab petrograafia paleontoloogiat ja ka nafta uurimist, ja ka söe kvaliteet ilmneb just valgusmikroskoobis.

Lisaks tegelevad petrograafid ka sünteetiliste materjalidega. On uuritud metallide ja sulamite struktuure, et mõista mis teeb antud materjali tugevaks, elastseks või korrosioonile vastupidavamaks. Prillide või keraamika tootedefektid tulevad ilmsiks, kui kasutada polarisatsioonimikroskoopi ja tunda petrograafiat. Arheoloogide leitud keraamikas sisaldub mineraale ja kivimikilde, mille päritolu on tehtud kindlaks neid kilde petrograafiliselt uurides. Nii on saadud aimu iidsest kaubavahetusest eri piirkondade vahel ja tehtud avastusi arheoloogias ja ajaloos.


Južno-Sahhalinsk

Južno-Sahhalinsk (vene Южно-Сахалинск, jaapani 豊原 (Toyohara)) on linn Venemaal Sahhalini oblastis. Asub Sahhalini saare lõunaosas, Sussuja jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 46° 57′ N, 142° 44′ E.

Asutatud 1842. aastal Vladimirovka külana.

Pärast Vene-Jaapani sõda kuulus koos Lõuna-Sahhaliniga 1905–1946 Jaapanile ja kandis nime Toyohara.

Elanike arv oli 2005. aastal 173 600, 2010. aastal 181 700 (rahvaloendus) ja 2012. aastal 186 267 (linnaringkonnas 193 235).


Õhik

Õhik (inglise thin section) on kivist tema mikroskoopiliseks uurimiseks valmistatud 0,03 mm paksune plaadike.

Õhikuid uuritakse polarisatsioonimikroskoobiga, et teha kindlaks kivimi mineraloogiline koostis ning vaid mikroskoopiliselt äratuntavad struktuurid. Kivimi mikroskoopilist kirjeldamist nimetatakse petrograafiaks.

Õhikuks nimetatakse nii kivist valmistatud õhukest plaadikest kui ka kogu mikroskoobipreparaati, mis koosneb alusklaasist, katteklaasist ning spetsiaalse palsamiga nende vahele kleebitud kiviliistakust.


Troinoi

Troinoi ehk kolmekordne (vene keeles Тройной одеколон Troinoi odekolon, 'kolmekordne odekolonn') on odekolonn (näovesi). Seda toodetakse Moskvas Genrihh Brokari asutatud ettevõttes, mis Nõukogude ajal sai nimeks Novaja Zarja. Nimi tuleneb sellest, et odekolonnis on kasutatud kolme õli: sidruni-, bergamoti- ja pomerantsiõli.

Troinoi ja teiste piiritust sisaldavate parfümeeriatoodete müük ja tarbimine on põhjustanud endises Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal probleeme, sest neid tarvitatakse laialdaselt joomiseks (alkohoolse joobe saavutamiseks).

Troinoi on müügil ka Eestis. Et seda turustatakse parfümeeriatootena, on kontroll selle turustamise ja tarbimise üle võrreldes alkohoolsete jookidega väga leebe.


Org

Org on mitmesuguse suuruse ja enamasti pikliku kujuga negatiivne pinnavorm.

Termin "org" ei oma kindlat geomorfoloogilist definitsiooni. Orul ei ole ei suuruse alam- ega ka ülemmäära, ehkki on mõistetav, et saja ruutmeetri suurust karstilehtrit või miljonite ruutkilomeetrite suurust ookeanibasseini me oruks nimetada ei saa. Orgude süsteemi nimetatakse orustikuks.

Org on ala, mis on ümbritsetud kõrgemate aladega, ehkki mitte alati igast küljest, sest tihti voolab läbi oru jõgi või oja. Orgude teke ongi tavaliselt jõgede erosiooni tulemus. Peale jõgede võivad orge uuristada ka liustikud, peamiselt pikad alpi liustikud. Kolmas põhiline võimalus orgude tekkeks on läbi murrangute tekke. Sellised on näiteks riftiorud või muud väiksemad alangud.


Iquique

Iquique on linn Tšiili põhjaosas, Tarapacá piirkonna keskus. Asub Vaikse ookeani rannikul, Atacama kõrbest läänes. Geograafilised koordinaadid on 20°13′S, 70°10′W.

16. sajandil rajasid hispaania konkistadoorid linna, kuigi asustus on sel kohal olnud vähemalt 9000 aastat. 1835. aastal külastas linna Charles Darwin. Linn kuulus alguses Peruule, kuid 19. sajandi lõpus toimunud Salpeetrisõja käigus läks Tšiili valdusse.

Linn on oluliselt kannatanud mitmes maavärinas. Sealhulgas 1868, 1877, 2005 ja 2014.

2002. aastal elas seal 164 396 elanikku ning 2017. aastal 191 468 elanikku.

Seal asub üks kahest Tšiili vabasadamast.


Trapets

Trapets (ladina keeles trapezium, mis tuleneb kreeka sõnast trapezion 'lauake') on kumer nelinurk, mille kaks külge on omavahel paralleelsed ja kaks külge mitte.

Trapetsi paralleelseid külgi nimetatakse alusteks ja ülejäänud kaht külge haaradeks. Aluste vahelist kaugust nimetatakse trapetsi kõrguseks. Trapetsi haarade keskpunkte ühendavat lõiku nimetatakse trapetsi kesklõiguks.


Tallinna Peeteli kogudus

EELK Tallinna Peeteli Kogudus on Tallinnas tegutsev luterlik kogudus.

Kogudus kasutab Tallinna Peeteli kirikut.

Koguduse asutasid 90 liiget 23. aprillil 1927 Linnamisjoni majas Kentmanni 6. Jumalateenistusteks kasutati Rootsi Mihkli kirikut ja vahepeal Timuti 26 asunud endise makaronivabriku hoonet. 1920. aastate lõpuks kasvas kogudus rohkem kui 400-liikmeliseks. Kogudus sai Rahumäe kalmistul omaette matmispaiga ja 1938. aastal ka kirikuhoone.

1962. aastal ühendati Tallinna Linna Töörahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu otsusega Peeteli kogudus Tallinna Toomkogudusega ning Peeteli kirik anti kasutada Eesti Telefilmile.

1993. aastal kogudus taasasutati. Lühikest aega oli koguduse õpetajaks kõigepealt Gustav Piir, seejärel Jaak Aus. Aastatel 1996–2016 oli koguduse õpetaja Avo Üprus, 2016–2019 Alo Martinson.

2021. aasta oktoobri seisuga on täieõiguslikke koguduseliikmeid, kes 2021. või 2020. aastal teinud liikmeannetuse ja vastu võtnud armulaua, 70.

Koguduse õpetaja on alates 10. oktoobrist 2019 Aare Luup. Koguduse organist ja koorijuht on Eve Padar.


Enklaav

Enklaav on riik või selle osa, mida ümbritseb täielikult teise riigi territoorium.

Enklaavid on näiteks Lesotho, Vatikan, San Marino.


Normaalmurrang

Normaalmurrang (inglise normal fault) on kaldmurrang, mille lasuv tiib on laskunud lamava tiiva suhtes allapoole.

Normaalmurrangud võivad tekkida siis kui maakoores valitsevad venituspinged. Normaalmurrangute teke võib olla seotud riftistumisega, näiteks Ida-Aafrika riftivöönd.


Haldusjaotus

Haldusjaotus ehk administratiivne jaotus on riigi territooriumi jagunemine osadeks (haldusüksusteks) selleks, et hõlbustada territooriumi valitsemist.

Haldusjaotuse järgi moodustatakse riigi- ja kohaliku võimu valitsemise organid.

Riikide territooriumid võivad haldusjaotuse alusel olla jaotatud provintsideks, läänideks, oblastiteks, kantoniteks, departemangudeks, kraideks, rajoonideks, valdadeks jne.


Milano edikt

Milano edikt (313) oli proklamatsioon, mis kehtestas ristiusu Rooma riigis sallitud usuks. Nüüdsest peale olid kristlastel samad õigused nagu teiste religioonide järgijatel.

Milano edikt tulenes poliitilisest leppest, mille sõlmisid Mediolanumis (tänapäeva Milano) 313. aasta veebruaris keisrid Constantinus Suur ja Licinius.


Vulkaaniline tuhk

Vulkaaniline tuhk on vulkaanist väljapaiskunud kuni 2 mm läbimõõduga püroklastid ning neist koosnev vulkaaniline sete.

Vulkaaniline tuhk tekib plahvatuslike vulkaanipursete käigus pihustunud magmast. Kivistunud vulkaaniline tuhk on tuff.

Vulkaanilisest tuhast suuremaid püroklaste nimetatakse lapillideks (2–64 mm) ning vulkaanilisteks pommideks (üle 64 mm).

Erinevalt tuhast ei ole vulkaanilise tuha puhul tegemist millegi põlemise jäägi, vaid lihtsalt peene kivipuruga. Termin on pärit ajast, mil usuti, et vulkaanid on põlevad mäed.

Õhkupaisatud tuhaosakesed võivad jõuda vulkaanist, millest nad pärinevad, tuhande kilomeetri kaugusele ja kaugemalegi. Vulkaaniline tuhk on kõva ja abrasiivne. Ta ei põle ega lahustu vees. Ta juhib elektrit, eriti kui märjaks saab.

Vulkaanilise tuha ümberkristalliseerumisel võib sellest saada bentoniit. Bentoniidi kihte leidub ka Eesti maapõues.

Vulkaanilist tuhka kasutatakse stratigraafilisel korreleerimisel markerkihina, see tähendab kihina, mille vanus on teada, nii et selle abil saab määrata teiste kihtide vanust.

Väga võimsate vulkaanipursetega kaasneb suure koguse vulkaanilise tuha paiskumine atmosfääri, mis võib mõjutada kliimat ja põhjustada kauneid päikeseloojanguid (näiteks Krakatau vulkaanipurse 1883. aastal.)

Kui vulkaanist paiskub pika, geoloogilise aja jooksul välja vulkaanilist tuhka, võib see lõpuks moodustada vulkaanikoonuse.

Vulkaaniline tuhk võib ärritada limaskesti ja põhjustada probleeme näiteks astmahaigetele. Kontaktläätsede asemel tuleks vulkaanilise tuhaga kokku puutudes kanda prille. Kui koos vulkaanilise tuhaga sajab vihma, siis muudab see olukorra palju hullemaks, sest niiske vulkaaniline tuhk võib moodustada midagi vedela tsemendi sarnast, mille sissehingamine võib lõppeda surmaga.

Lennukitele võib vulkaanilise tuha pilvest läbisõitmine mootorite seiskumise tõttu lõppeda allakukkumisega.

Suure koguse vulkaanilise tuha mahalangemine võib kohaliku ökosüsteemi otsekohe hävitada. Kui näiteks rohi mattub täielikult tuhakihi alla, siis lakkab temas fotosüntees ja taime maapealne osa võib surra. Kui karjamaa saastub vulkaanilise tuhaga, siis võivad seal toitu otsivad kariloomad saada mürgistuse, näiteks fluoriidimürgistuse, kui tuhk sisaldab suures koguses fluoriide. 3 dm paksuse vulkaanilise tuha mahalangemisel hävib enamus taimestikust ja kariloomadest, samuti elustikust järvedes ja jõgedes. Kuid maailmas on ette tulnud niisuguseid vulkaanipurskeid, mis katavad väga suuri maa-alasid mitme meetri paksuse tuhakihiga.

Suure hulga vulkaanilise tuha langemisel majadele võivad katused sisse variseda. Tuhk on raske: juba 1 dm paksuse kihi all hakkavad nõrgemad katused kokku kukkuma. Vulkaanilise tuha sadu põhjustab voolukatkestusi ja häirib kõiki sideliine, alates maanteedest ja lõpetades elektrooniliste sideliinidega.

Vulkaanist väljuv tuhk on sageli segunenud põletavkuumade gaasidega. Sellist tuha ja gaaside segu nimetatakse lõõmpilveks. Lõõmpilv ei tõuse tavaliselt väga kõrgele ega levi üldjuhul vulkaani jalamist palju kaugemale, kuid tänapäeval on paljude vulkaanide jalamid tihedalt asustatud. Kui lõõmpilv tabab mõnda asulat, siis võivad kõik selle elanikud ühekorraga kuumas pilves surra. Lõõmpilve temperatuur võib olla isegi 1000 °C ja ta võib liikuda kiirusega mitusada kilomeetrit tunnis, nii et selle eest on võimatu põgeneda.


John Coltrane

John William Coltrane (23. september 1926 Hamlet, Põhja-Carolina – 17. juuli 1967 New York) oli ameerika džäss-saksofonist, helilooja ja ansamblijuht.

Coltrane astus 1945. aastal mereväkke. Ta teenis Havai saarestikus mereväe džässorkestris, kellega tegi ka oma esimesed salvestised. 1946. aastal pöördus ta tsiviilellu tagasi. Ta mängis 1940. aastate lõpus ja 1950. aastate alguses Jimmy Heathi, Dizzy Gillespie ja Duke Ellingtoni ansamblites. 1955. aasta lõpus palkas ta Miles Davis, mis džässimaailmas tähendas tõelist läbilööki.

Ansambli liidrina osales Coltrane vähemalt 50 salvestusel. Ta on mänginud paljudel teistegi muusikakollektiivide albumitel ning eriti tähelepanuväärsed on neist esinemised trompetimängija Miles Davise ja pianist Thelonius Monkiga.

Alates 1948. aastast oli Coltrane heroiinisõltlane ja alkohoolik. Kuid 1957 sai ta ilmutuse, mis aitas tal (väidetavalt päevapealt) sõltuvusest vabaneda. See spirituaalne ärkamine kajastus tema loominguski.

1955. aastal abiellus Coltrane Juanita Naima Grubbsiga, kes oli islamisse pöördunud. Tema kaudu tutvus Coltrane islamiga, uuris ka hinduismi ja budismi, kabalat ja Aafrika ajalugu, ent jäi kristlaseks. 1963. aasta suvel asus Coltrane Naimast lahku elama. Lapsi neil polnud. Lahutus vormistati 1966. Samal aastal abiellus Coltrane Alice McLeodiga. Alice'iga sündisid tal pojad John (1964), Ravi (1965) ja Oranyan (1967).

Coltrane suri 40-aastaselt maksavähki. Muusikute seas oli see suur üllatus, sest nad polnud tema olukorrast teadlikud. Miles Davis kommenteeris: "Coltrane'i surm šokeeris igaüht, oli igaühe jaoks üllatus. Ma teadsin, et ta ei näe väga hästi välja ... Aga ma ei teadnud, et ta oli nii haige – või et ta üldse haige oli."

Pärast Coltrane'i surma hakkas San Franciscos asuva Yardbirdi templi kogudus Coltrane'i jumala taaskehastusena kummardama. Tempel ise nimetati ümber Charlie Parkeri järgi, kelle nad võrdsustasid Ristija Johannesega. See tekitas kogudusele probleeme, kui tahtis astuda Aafrika ortodoksse kiriku liikmeks. Lõpuks pidi kogudus tagandama Coltrane'i jumala taaskehastusest pühakuks ja vastutasuks tunnustas Aafrika ortodoksne kirik Coltrane'i kõigi kunstnike kaitsepühakuna. Kogudus nimetas end ümber Püha John Coltrane'i Aafrika ortodoksseks kirikuks ning ta kasutab oma jumalateenistustel Coltrane'i muusikat ja tema kirjutatud laulutekste.


Forssa

Forssa on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Asub mõttelise kolmnurga Tampere-Helsingi-Turu keskel, Loimijoki jõe kaldal. Elanike arv on 17 900 (2008) ning rahvastiku tihedus 72 in/km².

Forssa areng algas 1847. aastal, kui rootsi tööstur Axel Wilhelm Wahren asutas sinna ketrusvabriku. Tekstiilitööstus oli linna suurim tööandja 1970. aastateni. Linnaõigused sai 1964. aastal.


Belmopan

Belmopan on Belize'i pealinn. Asub riigi keskosas, Belize'i jõe ääres, umbes 80 km kaugusel rannikust ja endisest pealinnast. Linna ümber on troopiline džungel.

Belmopani hakati rajama 1970. aastal, pärast seda, kui 1961. aasta tornaado oli peaaegu hävitanud riigi endise pealinna Belize'i. 1971. aastal sai Belmopan Briti Hondurase halduskeskuseks ja pärast riigi iseseisvumist 1981. aastal Belize'i pealinnaks.


Mediolanum

Mediolanum (tänapäeva Milano) oli keldi hõimu insuberide tähtsaim asula Gallia Cisalpinas.

Hilisel Rooma ajal (300–400 pKr) oli linna elanike arv 40 000. Kui linnast sai Lääne-Rooma keisririigi pealinn, kasvas elanike arv 100 000 inimeseni, tehes Mediolanumist ühe Rooma-aegse Itaalia suurima linna.


Hetäär

Hetäär (vanakreeka keeles ἑταίρα 'kaaslane', mitm. ἑταῖραι) oli Vana-Kreekas vabade elukommetega kunstihuviline vallaline naine.

Nende vastandid olid kõige kehvemini tasustatud pornaid. Hetäärid võisid ainsate naistena viibida väga tähtsate meeste pidudel.

Tuntumate hetääride hulka kuulusid väejuht Periklese sõbratar ja hilisem abikaasa Aspasia, Makedoonia Aleksandri kindrali ja hilisema Egiptuse kuninga Ptolemaios I konkubiin Thaïs, skulptori Praxitelese muusa ja modell Phryne ning Menandrose armastatu Glykera.

Hetääre on kujutatud skulptuuris, reljeefides ning eriti 6. ja 5. sajandi eKr vaasimaalidel, kus vabaarmastust on sageli kujutatud looduslähedases vormis. Hetäärid on tegelased uusatika ja rooma komöödiais, Lukianose "Hetääride kõnelustes" ning Alkiphroni "Hetääride kirjades".

«See, kellest sa räägid, pole hoor, nagu teie seda mõistate, see tähendab, ta pole teatud tasu eest igaühele kättesaadav. ... Hetäärid tunnevad mitmeid kunste: nad oskavad tantsida ja riietuda, oskavad meeliköitvalt vestelda ja deklameerida, nad on võimelised juhtima sümpoosionil ...»

«Kuid nad võtavad ju armastuse eest raha!»

«Ja kui palju veel! Pikaaegne väljaõpe ja omandatud oskused on kallid, algupärane anne veelgi kallim, ning meie mõistame seda hästi. Meeste valikul on hetääril aga täiesti vabad käed. Ta võib anduda kalli raha eest, võib ära öelda, võib ka igasugusest tasust loobuda. Thaisi pole igatahes võimalik sel kombel saada ...»

Hetääride auväärsust on hinnatud vastavalt kehtivatele moraalinormidele. Mõnes ühiskonnas polnud midagi hetäärisarnast ja seal kiputi hetääre prostituutidega samastama.

Jaapanis vastab hetäärile geiša, samuti kultuurihuviline vabade elukommetega naine, kelle töö hulka ei kuulu seksuaalteenuste osutamine, isegi kui mõned neist seda teevad.


Puškin

Puškin (vene Пушкин) on linn Venemaal, Peterburi eeslinn. Kuulub Peterburi haldusalasse ja asub Peterburist 20 km lõunas.

Linn nimetati 1937 ümber Aleksandr Puškini järgi, kes käis seal koolis. Enne seda kandis aastani 1918 nime Tsarskoje Selo ja aastail 1918–1937 Detskoje Selo.

Esimest korda mainiti praeguse linna kohal olevat küla Novgorodi allikates Vadja viiendiku koosseisus. Venekeelne nimi Sarskaja mõza on läänemeresoome päritolu. Boriss Godunovi jaoks tehtud kaartidel on Saritsa-nimeline koht. Hiljem kasutati nime Saarskoje Selo ja siis Tsarskoje Selo. Kohalikud ingerisoomlased on paika kutsunud nimega Saari.

24. juunil 1710 kinkis Peeter I küla oma kallimale Marta Skawronskale, kellega 1712 abiellus ja kellest hiljem sai Katariina I. 1716. aastast alates rajati sinna tsaarile mõeldud paleede kompleks. Romanovite dünastia kasutas seda oma suveresidentsina.

1837. aastal rajati Peterburi ja Tsarskoje Selo vahele Venemaa esimene raudtee.

Elanike arv on 84 600 (2003).


Johannese ilmutuse raamat

Johannese ilmutuse raamat (lühend Ilm) on Uue Testamendi viimane raamat, mis on kirjutatud arvatavasti 96. aasta paiku Väike-Aasias. See on ainuke apokalüptiline raamat Uue Testamendi kaanonis ning seepärast on raamatul keskne koht kristlikus eshatoloogias.

Raamatu autor oli traditsiooni järgi evangelist Johannes. Johannes oli pagenduses Pátmose saarel, mis asub Väike-Aasia rannikul. Mõne teoloogi arvates võis Pátmos olla tema regulaarne peatus. Autor kirjeldab sissejuhatuses, et ta sai sõnumi Jumalalt, mille sisuks oli Jumala õiglane valitsemine ja peatselt saabuv viimne kohtupäev. Sõnum Jumalalt jõudis Johanneseni nägemuste kaudu.

Ilmutuse raamatul oli suur mõju hilisemale kristlikule kunstile ja see mõjutas palju kristlikku müstikat. Teksti sisu mõtestamine on kasutatava sümboolika tõttu keeruline. Ilmutuse raamatu kanoonilise kuuluvuse üle on kirikuisad ja teoloogid palju vaielnud. Paljud autorid on püüdnud raamatus esitatud sümboleid lahti mõtestada, kuid ühtset üldtunnustatud tõlgendust ei ole saavutatud. Samuti on levinud katsed raamatu kirjelduste alusel välja arvutada, millal saabub maailma lõpp.


Loomuõigus

Loomuõigus on õigusteooria, milles usutakse, et on olemas mingisugused moraalipõhimõtted ja reeglid, mida inimene mitte mingil juhul muuta ei tohi ja mis kehtivad eranditult kõikidele inimestele. Selles õigusteoorias on õiguse kehtimise aluseks õiguse vastavus moraalile.

Loomuõiguslik lähenemine õigusele on sama vana kui inimene ise ning on maailma ajaloo jooksul olnud ka kõige laiaulatuslikum õigusteooria. Loomuõigus on universaalne ja üldinimlik ning avaldub igas kultuuriruumis ja väärtussüsteemis erineval moel. Näiteks võib loomuõigus lähtuda arusaamast, et Jumal on loonud selle maailma ja inimese ning kehtestanud selles oma 'loomuliku korra'.

Loomuõiguse erisuse väljatoomise järele tekkis vajadus 18. ja 19. sajandil, kui esile kerkis õiguspositivism. Positivismi kohaselt pole õigusel moraaliga mingit pistmist ja õigus on kehtiv, sest inimene on selle pannud kehtima. Loomuõiguses on seevastu kindlad moraalinormid, millega õigus ei tohi vastuollu minna.

Varem on eestikeelses kirjanduses kasutatud loomuõiguse (ladina ius naturale, kus ius 'õigus' ja naturale 'loomulik') kohta ka sõna loodusõigus. Eesti keeles on saksa õigusteooria eeskujul levinud ka termin ülipositiivne õigus (saksa überpositives Recht). Selline sõnakasutus on problemaatiline, kuna see ei anna edasi mitte loomuõiguse ja positiivse õiguse vastandust, vaid jätab mulje, nagu oleks loomuõigus ülimalt positiivne õigus.

Loomuõiguse kontseptsioonile vastanduvad sotsiaaldarvinismi tugevama õiguse, elitaristliku klassühiskonna (esma)sünniõiguse ja paternalismi vanema õiguse kontseptsioon. Loomuõiguse kontseptsioonil on omad tõlgendused õigusteoorias, filosoofias ja teoloogias. Õigusfilosoofias on loomuõigusest välja kasvanud püüd sõnastada moraali käske ja seda järgiv kohtupraktika.

Loomuõiguse kontseptsioon on Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsiooni (1776) ning inimõiguste ja kodanike õiguste deklaratsiooni (1789) võtmekomponent. Sellest lähtub ka Prantsuse ja ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonid (1948) ning Euroopa Nõukogu Euroopa inimõiguste konventsioon (1953).


Orenburg

Orenburg (vene keeles Оренбург, kasahhi keeles Орынбор) on linn Venemaal, Orenburgi oblasti keskus. Asub Lõuna-Uuralites Uurali jõe keskjooksul Sakmara jõe suudme lähedal, Kasahstani piirist 100 km kaugusel. Linn asub Euroopa ja Aasia piiril. Linna kutsutakse ka Venemaa Aasia pealinnaks.


Keila vald

Keila vald oli omavalitsusüksus Harjumaal.

Vald paiknes Lääne-Harjumaal Soome lahe kaldal, piirnes läänes Padise valla ja Paldiski linnaga, idas Harku valla, Keila linna ja Saue vallaga, kagus Kernu valla ja lõunas Vasalemma vallaga. Vald hõlmas suure ajaloolise Keila kirikukihelkonna tuumikalasid.

Valla keskus asus Keila linnas, mis ise valla koosseisu ei kuulunud.


Fortaleza

Fortaleza on linn Brasiilias, Ceará osariigi pealinn. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Elanike arv on umbes 2,5 miljonit, pindala 313 km².


Parempoolsus

Parempoolsus on termin poliitikas, mida seostatakse erinevate ideoloogiatega nagu näiteks konservatism, uusliberalism, monarhism, natsionalism jm. ideoloogiad, mis vastandavad end tihtipeale vasakpoolsusele. Termin ise on pärit juba Prantsuse revolutsiooni aegadest, kui monarhistid, kes toetasid vana režiimi, istusid juhataja kõnetoolist vaadatuna rahvusassamblee saalis paremal pool ja need, kes toetasid revolutsiooni, istusid vasakul. Parempoolsed on veendunud, et inimolendid on juba loomupäraselt erinevad ja ebavõrdsed ning et teatavad hierarhiad ühiskonnas on loomulik nähtus. Tänapäeva parempoolsed pooldavad turumajandust ja on vastu riigi liigsele sekkumisele majandusse.

Üha enam aga hakkasid end vasakpoolsetena määratlema sotsiaaldemokraatlikud parteid, mille tulemusena sattusid liberaalid vasakpoolsete (sotsialistide) ja parempoolsete (konservatiivide) keskele. Seetõttu said neist tsentri- ehk keskerakonnad. Samal ajal toimus ka liberaalide mõju pidev nõrgenemine, nad kaotasid mitmel pool oma poolehoidjaid nii vasakule kui paremale.

Liberaalide toetajate vaesem osa hakkas hääletama reformistlikumaks muutunud sotsialistide poolt. Teisalt läks osa üle konservatiivide poolele, sest need olid omaks võtnud mitmed liberaalidele omased põhimõtted (isikuvabadus, demokraatia, rahvuslus).

20. sajandi alguseks kujunes poliitilisel maastikul välja kolm põhisuunda: parem-, kesk- ja vasakerakonnad. Nii on see peaaegu kõigis Euroopa maades jäänud tänini. USA kujutab endast selles suhtes erandit, sest seal tähendab liberaal endiselt sotsialisti ja kahest suurparteist (vabariiklased ja demokraadid) pole kumbki ei vasakpoolne ega sotsialistlik.

20. sajandi lõpul said uusliberaalsed erakonnad täiendust NSV Liidu lagunemise tagajärjel uutes tingimustes tekkinud erakondadest ja see on muutnud neid üldiselt tsentrierakondadest pigem paremerakondadeks ja seda põhiliselt, kuna nad pooldavad riigi osaluse vähenemist majanduses ja seetõttu on viinud Ida-Euroopas läbi reforme, nagu erastamine, mille tulemusel toimib turumajandus paljudes Euroopas klassikaliselt riigi pärusmaaks peetavatel aladel nagu infrastruktuurid ning inimeste sotsiaal- ja raviteenused ja seeläbi pooldavad ka maksude vähendamist.

Euroopas mõeldakse 21. sajandil liberalismi all pigem majanduslikku vabadust ehk uusliberalismi, mis pooldab maksude vähendamist ja vastandab ennast sotsialistidele ja on seega parempoolne. Paljud sotsiaaldemokraadid nagu näiteks Saksamaal on vasakerakondadest jällegi nihkunud paremale ja võtnud liberaalide positsioonid tsentris.


Leviraat

Leviraat on paljudele rahvastele omane olnud ja mõnel pool praegugi levinud tava, mille järgi abielumehe surma puhul abiellub lesega ta vend või mõni muu lähisugulane. Sageli (näiteks juutidel) on tingimuseks see, et lesel ei ole lapsi.

Leviraatabielust sündinud lapsed (või ainult esimene poeg, nagu juutidel) loeti surnu lasteks. Juutidel loeti leviraatabielust sündinud esimene poeg oma ema surnud abikaasa pojaks ja pärijaks.


Robert Redford

Charles Robert Redford (juunior) (sündinud 18. augustil 1936 California osariigis Santa Monicas) on USA filminäitleja ja -režissöör.


Jobst Brandenburgist

Jobst Brandenburgist ehk Jodokus (1351 – 18. jaanuar 1411) oli Määrimaa markkrahv ja Brandenburgi kuurvürst ning valiti 1410 Saksa kuningaks. Ta oli Karl IV vennapoeg.

Jobst oli Määrimaa markkrahvi Johann Heinrich von Luxemburgi vanim laps. Tal oli kaks venda ja kolm õde. 1375 suri isa ja Jobst hakkas koos vendadega Määrimaad valitsema. 1394 suri noorim vend piiskop Johann Sobieslaus, 1405 suri keskmine vend Prokop.

Jobst sai Brandenburgi valitsejaks tänu sellele, et ta oli valitseva kuninga Wenzeli nõbu. Et tolle vend Sigismund, kes toona Brandenburgi valitses, oli ka Ungari kuningas ega käinud Brandenburgis, siis otsustati kuurvürstkond Jobstile anda. Tegelikult asus Jobst seal valitsema 1388. aastast, ametlikult 1397. aastast.

1410, kui kuningas Ruprecht suri, valiti Jobst ja Sigismund rivaalkuningateks, kusjuures kümme aastat varem Saksa kuninga kohalt tõugatud Wenzel taotles samuti trooni tagasi. Jobsti toetas 4 kuurvürsti ja Sigismundi 3 kuurvürsti. Nii oli oodata kodusõda, kuid juba järgmise aasta jaanuaris Jobst suri ja Wenzel loobus oma venna kasuks trooninõudlusest.

Jobst abiellus kaks korda, kõigepealt 1372 hertsog Władysław Opolczyki tütre Elżbieta Opolczykiga (1360–1374) ja pärast 1374. aastal oma esimese naise tädi Agnes Opolczykiga (umbes 1341 – 1413), kes oli kuni pulmadeni olnud nunn. Kummastki abielust lapsi ei sündinud. Tema vennad surid vallalistena, õed surid samuti enne Jobsti, nad olid kõik abielus, ent lapsi oli üksnes noorimal.

Määrimaa päris Wenzel, kes 1419 samuti lastetuna suri, paisates Tšehhimaa aastakümneid kestnud kriisi.


Ulászló II

Ulászló II ehk Vladislav II (1. märts 1456 – 13. märts 1516) oli vastavalt Ungari ja Böömimaa kuningas.

Vladislav oli Poola kuninga (1444/1447–1492) ja Leedu suurvürsti (1440–1492) Kazimierz IV ja Austria Elisabethi poeg ning valiti pärast Böömi kuninga (1458–1471) Jiří Poděbradyst surma Böömimaa troonile. Et Böömimaa trooni taotles ka Ungari võimas kuningas (1458–1490) Mátyás Corvin, siis puhkes Ungari ja Böömimaa vahel sõda ning Mátyás okupeeris enamuse Määrimaast.

Vladislav pidi leppima sellega, et ka Ungari kuningas kandis sellest ajast Böömi kuninga tiitlit. See-eest kindlustas ta aga selle, et kui Mátyás ilma pärijateta sureb, saab Ungari troonile tema. 1490. aastal surigi Mátyás pärijateta ning Vladislav sai Ulászló II nime all ka Ungari kuningaks. Ta valis oma põhiresidentsiks Buda ning oli sellest ajast alates pigem Ungari kui Böömi kuningas.

Ulászló enda troonipärijast poeg Lajos (Ludvik) sündis üpris hilja, alles 1506. aastal. Et Ungarit ähvardas üha enam Osmanite riik ja et Ulászló pärijaid oli vaid üks, siis otsustas ta sõlmida liidu Habsburgidega. Ta leppis Saksa-Rooma keiser Maximilianiga kokku, et Lajose pärijateta surma korral lähevad Ungari ja Böömimaa Habsburgidele, otsesemalt Maximiliani lapselapsele Ferdinandile, kes abiellus Ulászló tütrega. Keisri teine lapselaps Austria Maria abiellus aga Lajosega. Lajos surigi varsti pärijateta ning tema valdused läksid Saksa-Rooma keiser Ferdinandile.


Harmonices mundi

"Harmonices Mundi" ("Maailma harmoonia[õpetus]") on Johannes Kepleri raamat, milles ta püüab seletada planeetide liikumise proportsioone ja geomeetriat heliredelite ja muusikaliste intervallide abil.

Raamat ilmus 1619. Ta kirjutas selle Linzis.

Väga harva laulavad kõik planeedid koos täielikus harmoonias. Kepler arvas, et seda on ehk ainult üks kord ette tulnud, võib-olla maailma loomise ajal.

Üldse arendab ta selles raamatus oma esimese raamatu "Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium" arvumüstikat.

Oma eelmises raamatus "Astronomia nova" oli Kepler esitanud kaks esimest Kepleri seadust planeetide liikumise kohta. Kolmas seadus, mis ütleb, et planeedi ja Päikese vahelise keskmise kauguse kuup on võrdeline planeedi aasta kestuse ruuduga, on esitatud raamatu "Harmonice Mundi" 5. peatükis mõnel leheküljel pärast pikka kõrvalepõiget astroloogiasse.


Seann William Scott

Seann William Scott (sündinud 3. oktoobril 1976 Minnesotas Cottage Grove'is) on USA filminäitleja.

Näitlejakarjääri alguses osales Seann William Scott mitmes teleseriaalis, tegi kaasa Aerosmithi laulu "Hole in My Soul" videos ning esines telereklaamides.


Michael Maestlin

Michael Maestlin (ka Mästlin, Möstlin; 30. september 1550 Göppingen – 20. oktoober 1631 Tübingen) oli saksa astronoom ja matemaatik.

Maestlin õppis Tübinger Stiftis teoloogiat, matemaatikat ja Philipp Apiani innustusel astronoomiat. Aastal 1571 sai ta magistriks, 1576 diakoniks Backnangis ja 1580. aastast matemaatikaprofessorks Heidelbergi ülikoolis, 1583. aastast Tübingeni ülikoolis, kus töötas 47 aastat. Tema õpilaste seas oli Johannes Kepler.

Maestlinit peetakse Leonardo da Vinci kõrval esimeseks, kes seletas tuhkhalli kuuvalgust õigesti maapaistena. Ta taipas, et komeedid ei ole atmosfäärinähtused ("kuualused" nähtused).

Kuigi Maestlin õpetas eeskätt Ptolemaiose maailmasüsteemi (geomeetrilist maailmasüsteemi), oli ta ka üks esimesi, kes võttis omaks Koperniku maailmasüsteemi ning hakkas seda valitud õpilastele õpetama. Ta oli Kepleriga kirjavahetuses. Suuresti tänu Maestlinile võttis Kepler omaks Koperniku süsteemi. Maestlin oli tema tähtsaim õpetaja ja ühtlasi sõber. Võib-olla veenis tema ka Galileo Galileid uue õpetuse õigsuses.

Aastal 1582 kirjutas Maestlin üldarusaadava sissejuhatuse astronoomiasse.

Ta avaldas esimesena kuldlõike kümnendmurruna: väiksema osa suhe suuremasse on "umbes 0,6180340". Ta tegi seda kirjas Keplerile. Korrektne väärtus on 0,61803398874989484821...

Ta oli esimene, kes kataloogis Plejaadide 11 tähte (24. detsembril 1579) ja on võimalik, et ta täheldas neid 14.

3. oktoobril 1590 täheldas Maestlin Marsi varjutust Veenuse poolt.

Aastal 1961 nimetati Maestlini järgi üks Kuu kraatritest (Maestlini kraater) ja asteroid 1973 Maestlin.

Jules Verne ütles oma romaanis "Viis nädalat õhupallis", et Maestlin olevat suutnud palja silmaga eristada Jupiteri looduslikke kaaslasi ja Plejaadide 14 tähte, millest kõige väiksem oli 9. tähesuurusega. Tavaline inimene suudab ideaalsetes tingimustes eristada objekte tähesuurusega 6,5.


Ostland

Ostland ehk Ida-alade Riigikomissariaat (saksa Reichskommissariat Ostland) oli Saksa Riigi poolt Nõukogude Liidult Teise maailmasõja käigus okupeeritud maa-alade haldusüksus Alfred Rosenbergi juhitud Okupeeritud Ida-alade Riigiministeeriumi koosseisus, aastail 1941–1945.

Ostlandi riigikomissarid olid Gauleiter und SA-Obergruppenfuhrer Hinrich Lohse ja Gauleiter Erich Koch, asukohaga Riia.


Tyro

Tyro oli Iolkose kuninganna. Ta oli Elise kuninga Salmoneuse ja Arkaadia printsessi Alkidike ainus tütar. Tyro abiellus oma onu Kretheusega ja sai temaga kolm poega: Aison, Pheres ja Amythaon. Lisaks sai Tyro Poseidoniga kaksikud Peliase ja Neleuse.


Kretheus

Kretheus (kreeka Κρηθεύς) oli Iolkose asutaja ja esimene kuningas. Kretheus oli Tessaalia kuninga Aiolose ja Enarete poeg. Ta abiellus vennatütre Tyroga ja nad said kolm poega, kelle nimed olid Aison, Pheres ja Amythaon.


Valguse kiirus

Valguse kiirus on kiirus, millega levib elektromagnetkiirgus, sealhulgas valgus. Seejuures peetakse enamasti silmas valguse kiirust vaakumis.

Elektromagnetlainete levimiskiirus sõltub üldjuhul keskkonnast, kus need levivad. Kõige suurem on see vaakumis. Vastavalt Einsteini relatiivsusteooriale on valguse kiirus vaakumis ühesugune kõikides inertsiaalsetes taustsüsteemides ega sõltu valgusallika liikumise kiirusest. Lähtuvalt sellest printsiibist on valguse kiirus vaakumis c füüsikaline konstant, mille väärtus

c = 299\,792\,458 \; \text{m/s}.

See väärtus on täpne ja valitud niisugune, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele. Selle väärtuse kaudu defineeritakse tänapäeval SI-süsteemi pikkuse ühik meeter.

Ligikaudsetes arvutustes kasutatakse harilikult valguse kiiruse ümardatud väärtust c ≈ 300 000 000 m/s.


Maja jõgi

Maja on jõgi Aasias. Algab Džugdžuri mägedest. Ülemjooksul voolab edelasse. Alamjooksul pöördub põhja ja loodesse. Suubub paremalt Aldani jõkke.

Pikkus 1053 km.


Sakurashima

Sakurashima (jaapani 桜島) on vulkaan Jaapani Kyūshū saarel Sakurashima poolsaarel. Jääb Kagoshima linna halduspiiridesse.

Vulkaani kõrgus on 1117 meetrit. Geograafilised koordinaadid on

1914. aastal toimunud suur purse muutis saare poolsaareks. 1955. aastal hakkas vulkaan uuesti purskama ja jätkab vähe aktiivsena purskamist tänapäevani.


Pelias

Pelias (vanakreeka keeles Πελίας) oli vanakreeka mütoloogias Iolkose kuningas, Tyro poeg, Aisoni, Pherese ja Neleuse vend, Alkestise ja Akastose isa.

Tyro armastas jõejumalat Enipeust, kuid too ei vastanud neiu tunnetele. Ükskord võttis aga Poseidon (mõne allika järgi Zeus) Enipeuse kuju ning heitis Tyroga ühte. Sellest vahekorrast sai Tyro kaksikpojad. Tyro kartis oma isa raevu ja sellepärast jättis pojad maha.

Tyro isa Salmoneuse tallimees leidis poisid ja kasvatas nad koos oma naisega üles. Neile pandi nimeks Pelias ja Neleus.

Tyro abiellus Kretheusega ning nad said kaks poega: Aisoni ja Pherese. Ent Kretheus sai teada, et tema naine oli jumalaga vahekorras olnud, ja tühistas seetõttu abielu. Ta võttis naiseks oma teenija Sidero ning Tyro pidi Siderot teenima. Sidero kohtles oma endist käskijat väga halvasti, kuid Aisonit ja Pherest ta ei kiusanud; küllap seetõttu, et tal endal lapsi ei olnud.

Pärast Kretheuse surma sai Iolkose uueks kuningaks Aison. Siis aga ilmusid välja Pelias ja Neleus, kellele kasuisa oli nende vanematest rääkinud. Nii Aison, Pheres kui Peleus pidid selleks ajaks juba abielus ja isad olema.

Pelias tappis Sidero, makstes kätte oma ema julma kohtlemise eest. Sidero oli küll Hera templisse varjule läinud, kuid Pelias tappis ta otse altari ees. Seda ei andestanud Hera talle kunagi, sest tempel oli püha koht.

Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise oma naise Anaxibiaga Iolkost valitsema. Neleus pagendati, Pheres oli juba varem naaberriiki Tessaaliasse kolinud, kuid Aisoni, tema naise ja poja Promachuse Pelias vangistas. Aisoni teist poega Iasonit ta ei saanud kätte, sest Aison oli tolle saatnud Cheironi juurde õppima.

Pherese poeg Admetos tuli Peleuse vanimat tütart Alkestist kosima. (Veel olid Peliasel tütred Peisidike, Pelopeia ja Hippothoe, keda nimetatakse peliaadideks.) Pelias lubas tütre talle tingimusel, et ta sõidab linna kaarikuga, mille ette on rakendatud lõvi ja metssiga. Admetos sai Apolloniga hästi läbi, jumala abiga täitis Peliase soovi ja saigi Alkestise naiseks.

Oraakel ennustas Peliasele, et ta peab kartma ühe sandaaliga meest. Seetõttu käskis Pelias kogu riigis ühe sandaaliga meestest teada anda.

Lõpuks saabuski Iason, kes oli jõest üleminekul sandaali kaotanud. Ta viidi kohe Peliase ette ja nõudis oma isa trooni tagasi. Pelias lubas seda, kui Iason talle kuldvillaku toob. See ülesanne oli väga raske ja Pelias lootis, et Iason saab selle käigus surma. Iason oli aga rahul ja laskis kõikjal reisist teada anda. Üle kogu Kreeka saabusid sangarid, kelle hulgast Iason valis laeva Argo meeskonna (argonaudid).

Mõne aja pärast teatas Pelias Aisoni perele, et Iasoni laev on hukkunud. Aison ja tema pere tappis end, juues mürki. On ka väidetud, et kuna nad keeldusid end tapmast, siis laskis Pelias nad tappa.

Lõpuks jõudis Iason kuldvillaku ja ilusa naise Medeiaga Iolkosesse tagasi. Ent Pelias keeldus Iasonile trooni andmast.

Medeia tundis nõiakunsti ja näitas Peliase tütardele, kuidas vana nooreks muuta. Ta lõikas vana oina tükkideks, pani keeva veega katlasse, lisas sinna võluaineid ja ütles loitsu ning katlast kargas välja noor tall. Peliase tütred tahtsid oma isa samuti noorendada, tapsid ta, lõikasid tükkideks ja panid keevasse vette, aga Medeia ei muutnud Peliast nooreks. Iason sai kuningaks.


Salmoneus

Salmoneus oli Elise kuningas, Tessaalia kuninga Aiolose ja Enarete poeg ning Tyro isa.

Salmoneusel oli kaarik, mis tegi sõidu ajal tugevat metalset mürinat. Zeusile pühendatud pidustuste päeval kihutas ta sellel läbi linna, loopis tuletukke ja kisendas, et inimesed peavad teda kummardama, sest ta on Zeus Piksepilduja. Zeus lõi ta sealsamas tõelise välgunoolega maha.

Seda lugu peetakse meenutuseks nendest aegadest, kui veel harrastati ilmanõidumist. Niisiis olevat Salmoneus püüdnud tollal tavalise nõidumise ja imiteerimise abil esile kutsuda äikesevihma.


Neleus

Neleus (vanakreeka Νηλεύς) oli Tyro poeg, Aisoni, Peliase ja Pherese vend, Nestori isa. Ta valitses Messeenias Pyloses.

Tyro armastas jõejumalat Enipeust, kuid too ei vastanud neiu tunnetele. Ükskord võttis aga Poseidon (mõne allika järgi Zeus) Enipeuse kuju ning heitis Tyroga ühte. Sellest vahekorrast sai Tyro kaksikpojad. Tyro kartis oma isa raevu ja sellepärast jättis pojad maha.

Tyro isa Salmoneuse tallimees leidis poisid ja kasvatas nad koos oma naisega üles. Neile pandi nimeks Pelias ja Neleus.

Tyro abiellus Kretheusega ning nad said kaks poega: Aisoni ja Pherese. Ent Kretheus sai teada, et tema naine oli jumalaga vahekorras olnud, ja tühistas seetõttu abielu. Ta võttis naiseks oma teenija Sidero ning Tyro pidi Siderot teenima. Sidero kohtles oma endist käskijannat väga halvasti, kuid Aisonit ja Pherest ta ei kiusanud; küllap seetõttu, et tal endal lapsi ei olnud.

Pärast Kretheuse surma sai Iolkose uueks kuningaks Aison. Siis aga ilmusid välja Pelias ja Neleus, kellele kasuisa oli nende vanematest rääkinud. Nii Aison, Pheres kui Peleus pidid selleks ajaks juba abielus ja laste isad olema.

Pelias tappis Sidero, makstes kätte oma ema julma kohtlemise eest. Sidero oli küll Hera templisse varjule läinud, kuid Pelias tappis ta otse altari ees. Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati. Ta siirdus Kreeka teise otsa, Messeeniasse, ja sai Pylose kuningaks.

Neleuse naine Chloris oli Niobe 14 lapsest ainus, kes ellu jäi, ja teda tabas oma ema saatus. Neil oli 13 poega ja 1 tütar. Neleus mõtles lakkamatult kättemaksule. Isegi ühe oma poja nimetas ta Alastoriks ('kättemaks'). Herakles palus Neleusel kättemaksust loobuda, ent Neleus keeldus. Karistuseks tappis Herakles Neleuse 11 poega: Alastori, Chromiose, Taurose, Asteriose, Pylaoni, Deimachose, Eurybiose, Phrasiose, Eurymenese, Euagorase ja Epilaose. Ellu jäid Nestor, Periklymenos ja tütar Pero.


Pheres

Pheres oli vanakreeka mütoloogias Iolkose kuningapoeg, Kretheuse ja Tyro poeg, Aisoni vend, Peliase ja Neleuse poolvend, Admetose isa.

Kretheus sai teada, et tema naisel oli enne abiellumist jumalaga vahekord olnud, ja tühistas seetõttu abielu. Ta võttis naiseks oma teenija Sidero ning Tyro pidi Siderot teenima. Sidero kohtles oma endist käskijannat väga halvasti, kuid Aisonit ja tema venda Pherest ta ei kiusanud; küllap seetõttu, et tal endal lapsi ei olnud.

Pärast Kretheuse surma sai Aison kuningaks. Kuid siis ilmusid välja Tyro abielueelsed pojad Pelias ja Neleus. Pelias tappis Sidero, makstes kätte oma ema julma kohtlemise eest.

Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati, kuid Aisoni, tema naise ja ühe poja Promachuse Pelias vangistas. Teist poega Iasonit ta ei saanud kätte, sest Aison oli tolle saatnud Cheironi juurde õppima.

Pheres suutis samuti põgeneda. Ta asutas Tessaalias Phera linna.


Kohustus

Juriidiline kohustus on käitumine, mida tuleb teostada õigustatud isiku huvides. Käitumise määra kohta annab ettekirjutuse vastav õigusnorm. Kuna subjektiivset õigust valdaval subjektil on õigustus midagi teha, korrespondeeruvad sellele juriidilised kohustused. Absoluutse subjektiivse õiguse rikkumisel tekib õigussubjektil relatiivne e nõudeõigus kolmanda isiku vastu, kellel tekib sellega vastav juriidiline kohustus taastada endine olukord, ehk õigussubjektile anda tagasi absoluutne subjektiivne õigus (nt tagastada kolmanda isiku valduses olev subjekti omand). Samas eksisteerib juriidiline kohustus ka ilma nõudeõiguseta. Nimelt peavad isikud alati silmas pidama teise isiku absoluutseid subjektiivseid õigusi.


Aldebaran

Aldebaran (α Tau / α Tauri) on täht Sõnni tähtkujus, üks tähistaeva kirkamaid tähti (heleduselt 14.).

Aldebarani nimi on pärit araabia sõnast الدبران ad-dabarān, mis tähendab 'järgnev', sest ta järgnes Plejaadidele oma näival teekonnal öötaevas. Spektriklass on K5, mis paistab meile oranžina. Aldebaran asub 65 valgusaasta kaugusel ja on paisunud 38 korda suuremaks kui Päike. Absoluutne heledus on 150 korda suurem kui Päikesel.

Aldebarani suunas liigub NASA kosmosesond Pioneer 10, millel kulub täheni jõudmiseks rohkem kui kaks miljonit aastat.


Vanilla Ninja

Vanilla Ninja on 2002. aastal Sven Lõhmuse loodud Eesti bänd.

Bänd on lisaks Eestile populaarne Saksamaal ja Šveitsis. 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Vanilla Ninja Šveitsi lauluga "Cool Vibes".


VanGogh

VanGogh on eesti rokkansambel.

VanGogh on asutatud 1990. aastal ja esitab põhiliselt ingliskeelseid omaloomingulisi lugusid.


Kanalisaared

Kanalisaared on saared La Manche'i väina Saint-Malo lahes. Pindala 196 ruutkilomeetrit. Suuremad saared on Jersey ja Guernsey, väiksemate asustatud Kanalisaarte hulka jääb Sark. Saared on künklikud, kõrgus kuni 148 meetrit. Kuuluvad Briti kroonile.


Polenta

Polenta on Põhja-Itaalia köögile omane maisijahust puder.

Lisaks Itaaliale on polenta populaarne ka mujal Vahemere piirkonnas, Austrias, Šveitsis, aga ka näiteks Argentinas ja Brasiilias.

Polentat süüakse soojalt vähese võiga, kuid sellel võib ka jahtuda ja kõvemaks tõmbuda lasta, siis tükkideks lõigata ja praadida või grillida. Mõnikord segatakse polentat juustu, näiteks parmesani või gorgonzolaga; selline valmistusviis on eriti levinud Lombardias.

Serveeritakse kas esimese käigu, kõrvalroa või hommikusöögina.


Panettone

Panettone [panett'oone] on itaalia köögiklassikasse kuuluv magus klassikaliselt juuretisest kook. Kuid levinud on ka pärmiga kergitamise viisid. Panettone sisaldab rosinaid, suhkurdatud puuvilja. Panettone't küpsetatakse spetsiaalses kõrges silindrikujulises vormis. Taina kergitamine ja segamine on pikk ning pühapäevapagarile keeruline protsess ja seetõttu valmistatakse seda tänapäeval kodus harva; enamasti on panettone'd pärit poeriiulilt.

Panettone on pärit Milanost, kus seda süüakse traditsiooniliselt jõulude ajal.

Panettone't võib serveerida nii saia, koogi kui ka desserdina.


August Jürima

August Jürima (1937. aastani August Jürman või August Jürmann; 22. august (ukj) 1887 Vaimastvere vald – 15. august 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli eesti agronoom, poliitik ja majandustegelane.


Habarovsk

Habarovsk on linn Venemaal, Habarovski krai ja Kaug-Ida föderaalringkonna keskus.

Habarovsk asub 30 km kaugusel Hiina piirist, Amuuri jõe paremal kaldal, koha lähedal, kus Ussuuri jõgi suubub Amuuri jõkke.

Habarovsk on Vladivostoki järel Venemaa Kaug-Ida suuruselt teine linn.


Penza

Penza (varasem eestikeelne nimekuju Pensa; vene Пенза) on linn Venemaal, Penza oblasti keskus. Asub kohas, kus Penza jõgi suubub Sura jõkke.


Graafika

Graafika (kreeka sõnast graphikē) on üks kujutava kunsti põhiliike, millesse kuuluvad joonistus-, joonestus- ja kirjakunst, joonistus- ja paljundustehnikad. Graafikat viljelev kunstnik on graafikakunstnik ehk graafik.

Graafika peamised väljendusvahendid on joon ja (peamiselt mustvalge) pind. Levinud on ka värvigraafika.

Trükiplaadi abil valmistatavat graafikat nimetatakse estampgraafikaks. Gravüüri saamiseks trükitakse graveeritud kujutis plaadilt värvi vahendusel paberile.


New Mexico

New Mexico (hispaania keeles Nuevo México, navaho keeles Yootó Hahoodzo) on Ameerika Ühendriikide osariik 1912. aastast alates. Läänes piirneb New Mexico Arizonaga, loodenurgas Utah'ga, põhjas Colorado osariigiga, kirdenurgas Oklahomaga, idas Texasega, lõunas Texase ning Mehhiko Chihuahua ja Sonora osariigiga.

USA 50 osariigi seas in New Mexico pindalalt 5. kohal, kuid elanike arvult alles 37. ja rahvastiku tiheduselt 45. kohal.

Levinud on arvamus, nagu oleksid New Mexico ametlikud keeled inglise keel ja hispaania keel. Tegelikult osariigil ametlikku keelt ei ole.

Suure pindala tõttu kohtab osariigis mitmesugust kliimat. Põhjas ja läänes on mägismaa ning seal kohtab mägikliimat ja mägimetsi. Idas ja lõunas on maastik tasasem ning kliima soojem ja kuivem kuni kõrbeteni. Enamuse osariigist hõlmab poolkõrb. Osariigi keskel kulgeb põhjast lõunasse viljakas Rio Grande org, kus maad on haritud juba tuhat aastat.

Kolmandik New Mexicost on riigi omandis. Osariigis on palju loodusreservaate ja looduskaitsealasid, kaasa arvatud 3 UNESCO maailmapärandi nimistu paika, rohkem kui üheski teises USA osariigis.

Eelajaloolisel ajal elasid New Mexicos pueblode eellased, kes sealt kliimamuutuse tagajärjel 14. sajandil või varem välja rändasid, aga hiljem on pueblod osalt tagasi tulnud. Lõunaossa ulatus mogolloni kultuuri põhjaosa, põhjaserva ulatus utede territoorium – nende järgi on saanud nime Utah. Navahod ja apatšid sisenesid osariigi alale 15. sajandi lõpus, komantšid 18. sajandi alguses. Komantšide kontrollitav maa-ala hulka, mida on isegi impeeriumiks nimetatud, kuulus New Mexico idaosa. Hispaanlastest kolonisaatorid ja asunikud saabusid Mehhikost alates 16. sajandist, aga kauguse tõttu nii emamaast kui Mexicost, samuti elamiseks vähesobiva maastiku tõttu oli esialgu nende mõju vähene.

Pärast Mehhiko iseseisvumist 1821 sai New Mexicost Mehhiko autonoomne piirkond, sisuliselt ööreala, mille eest keskvalitsus ei suutnud hoolitseda. Piirkond kannatas komantšide rünnakute all ja ühtlasi muutus järjest suuremaks USA mõju. 1837 toimus New Mexicos pueblode ülestõus, mille Mehhiko valitsus suutis maha suruda. Pärast Ameerika-Mehhiko sõda läks New Mexico 1848 USA koosseisu. 1912 sai New Mexico USA 47. osariigiks.

Osariigi suurim linn on Albuquerque. Osariigi keskus on Santa Fe, mis on USA osariigikeskustest vanim – asutatud juba 1610 Uus-Hispaania asekuningriigi kuberneri asukohana nime all Santa Fe de Nuevo México.


Skulptuur

Skulptuur (ladina keeles sculptura) on kujutava kunsti põhiliike graafika ja maalikunsti kõrval, mille peamiseks väljendusvahendiks on vorm.

Skulptuur on ruumiline ehk kolmemõõtmeline kunstiteos. See võib olla vabalt seisev ja ümberringi töödeldud nn ümarplastika või esineda mingi pinna külge liidetud reljeefina, millel on välja töötatud ainult esikülg. Materjalidena kasutatakse mitut liiki kivi (graniit, basalt, marmor, liivakivi, lubjakivi nt), puitu, elevandiluud, metalle (pronks, raud, teras), savi (terrakota, keraamika, portselan jt).

Skulptuure kavandavaid ja valmistavaid inimesi nimetatakse skulptoriteks ehk kujuriteks.


Colorado

Colorado on Ameerika Ühendriikide osariik 1876. aastast. Põhjas piirneb see Wyomingi, lõunas New Mexico, läänes Utah', kagunurgas Oklahoma, idas Kansase ning kirdes Nebraska osariigiga. Neli osariiki – Colorado, New Mexico, Arizona ja Utah – kohtuvad ühes punktis, mida tuntakse nime Four Corners all. Colorado on üks kolmest USA osariigist, millel pole looduslikke piire, teised kaks on selle naaberosariigid Wyoming ja Utah.

Osariik on saanud nime Colorado jõe järgi, mis omakorda on saanud nime Hispaania maadeuurijatelt (hispaania keeles Rio Colorado 'värviline jõgi' punase muda tõttu, mida jõgi mägedest alla kannab). 1861. aastal otsustasid Jeffersoni Territooriumi ametnikud, et Colorado sobiks uue piirkonna nimeks. Colorado hüüdnimi on sajandiosariik (inglise keeles Centennial State), sest see võeti Ameerika Ühendriikidesse vastu 1876. aastal, mil iseseisvusdeklaratsioon sai saja-aastaseks.

Osariigi pealinn ja ühtlasi osariigi suurima elanike arvuga linn on Denver. Teised suuremad linnad on Colorado Springs ja Aurora.


Avoni jõgi

Avoni jõgi, jõgi Inglismaal, Severni lisajõgi, voolab läbi Stratford-upon-Avoni Avoni jõgi, jõgi Inglismaal, suubub La Manche'i, voolab läbi Salisbury Avoni jõgi, jõgi Inglismaal, Severni lisajõgi, voolab läbi Bathi ja Bristoli Avoni jõgi, jõgi Kanadas Ontario provintsis Avoni jõgi, jõgi Uus-Meremaal Lõunasaarel Avoni jõgi, jõgi Lääne-Austraalias, Swani jõe lisajõgi


Raidkunst

Raidkunst on skulptuuri liik – taieste valmistamine kõvast materjalist nikerdamise või raiumise teel.

Raidkunsti teosed on peamiselt kivi- (graniit, marmor, dolomiit jne) ja puuskulptuurid.


Santorin

Santorin on vulkaan Thíra saarestikus Nea Kaimeni saarel. Kõrgus 127 meetrit.

Viimase poole tuhande aasta jooksul on suurimad pursked toimunud ajavahemikes 1570–1573, 1650, 1707–1711, 1866–1870, 1925–1926 ja 1939–1941. Viimane väiksem purse oli 1950. aastal.


Oregon

Oregon on Ameerika Ühendriikide osariik 1859. aastast. Asub USA loodeosas Vaikse ookeani rannikul. Põhjas piirneb Washingtoni osariigiga, lõunas California ja Nevadaga ning idas Idahoga. Suurim linn on Portland.

Oregoni põlisasukad on bannokid, tšinukid, klamatid, sahaptinid ja mitmed väiksemad indiaani suguharud.


Nevada

Nevada [nev'aada] (inglise keeles [nəˈvædə]) on Ameerika Ühendriikide osariik, mis on moodustatud 1864. aastal. Läänes piirneb California osariigiga, põhjas Idaho ja Oregoni, idas Utah' ning kagus Arizona osariigiga.


Montana

Montana [mɒnˈtænə] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb Kanada Briti Columbia, Alberta ja Saskatchewani provintsiga, läänes USA Idaho osariigiga, idas Põhja-Dakota, kagus Lõuna-Dakota ning lõunas Wyomingi osariigiga.

Osariigi suurim linn on Billings.


Washingtoni osariik

Washington on Ameerika Ühendriikide osariik 1889. aastast. Asub USA loodeosas Vaikse ookeani rannikul piirnedes põhjas Kanada Briti Columbia provintsiga, lõunas Oregoni osariigiga, idas Idaho osariigiga.


Maalikunst

Maalikunst on kujutava kunsti liik. Maalikunsti iseloomulikem kujutamisvahend on värv.

Maalikunsti viljelev kunstnik on maalikunstnik.


Indiana

Indiana on Ameerika Ühendriikide osariik 1816. aastast. Põhjas piirneb Michigani, lõunas Kentucky, läänes Illinois' ja idas Ohio osariigiga.


Plastika

Plastika (vanakreeka sõnast plastikē) on skulptuuriliik, mille puhul kuju valmistatakse plastilisest materjalist (savi, plastiliin). Plastilisus kui inimkeha painduvusel ja liikumise siserütmidel põhinev spetsiifiline väljendusviis on oluline liikumiskunstides (pantomiim).


Surmaorg

Surmaorg (inglise keeles Death Valley) on org Ameerika Ühendriikide California osariigis Mojave kõrbes. Seal asub USA madalaim punkt (86 m merepinnast madalamal) ja seal registreeriti 10. juulil 1913 maailma kõrgeim õhutemperatuur looduses (56,7 °C). Org on ka väga sademevaene, aasta keskmine sademete hulk on alla 50 mm.

Surmaoru põliselanikud on tümpisa šošoni indiaanlased.