Inesa Kraveca

Inesa Kraveca (; dzimusi ) ir bijusī ukraiņu vieglatlēte. Startējusi tāllēkšanā un trīssoļlēkšanā. I. Kraveca bija pasaules rekordiste trīssoļlēkšanā no 1995. līdz 2021. gadam (Tokijas olimpiskajās spēlēs viņas rekordu pārspēja Julimara Rohasa).

Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , ). 1992. gadā Barselonā (pārstāvot Apvienoto komandu) izcīnīja sudraba medaļu tāllēkšanā, pēc četriem gadiem Atlantā (kā Ukrainas pārstāve) kļuva par čempioni trīssoļlēkšanā. Vēl I. Kraveca šajā disciplīnā ir bijusi pasaules čempione stadionā (1995) un telpās (1993).


Somzīlīte

Somzīlīte (Remiz pendulinus) ir somzīlīšu dzimtas (Remizidae) dziedātājputns, kas izplatīts plašā areālā Eirāzijas rietumdaļā. Reizēm ieklejo Ziemeļāfrikā. Izdala 4 pasugas.


Ķengaraga promenāde

Ķengaraga promenāde, saukta arī par Daugavas promenādi, atrodas Ķengaraga apkaimē Rīgā. Tā sākas pie Ķengaraga ielas un turpinās Rumbulas apkaimē kā veloceliņš Centrs—Dārziņi.

Promenāde izveidota uz 1901. gadā ar laukakmeņiem, koka pāļiem, žagariem un smilti nostiprināta Daugavas plūdu aizsardzības vaļņa (t.s. Daugavas regulēšanas "P" dambja), lai aizkavētu Mazjumpravas muižas un apkārtējo zemnieku zemes izskalošanu pavasara plūdos. 1962. gadā, izveidojot Ķengaraga dzīvojamo rajonu, tas tika labiekārtots un pastiprināts ar moderniem dzelzsbetona materiāliem.

Promenāde krustojas ar Kaņiera ielu, kas iet no bijušā Prūšu kroga pie Maskavas ielas līdz Daugavai, tālāk šķērso Glūdas ielu, Krāces ielu un Bultu ielu, garām bijušās gumijas fabrikas Kvadrāts sienai šķērso agrāko Ikšķiles ielas gultni, tad bijušās Plostu ielas galu, tālāk pāri 2011. gadā izbūvētam koka tiltam pa bijušās Blieķu muižas zemēm līdz bijušās Krusta muižas centra zemēm, kur atrodas putnu vērošanas tornis.


Arveds fon Hāns

Arveds fon Hāns (Arved Baron von Hahn, 1872-1948) bija vācbaltiešu muižnieks, Baltijas hercogistes Reģentu padomes loceklis


Spīķeru promenāde

Spīķeru promenāde atrodas Daugavas labajā krastā posmā no Dzelzceļa līdz Salu tiltam. Tā tika atklāta 2013. gada 1. augustā, pēc tam kad bija noslēgušies Lastādijas, Krasta un Vilhelma Purvīša ielas kvartāla degradētās teritorijas revitalizācijas darbi.

Lai sakārtotu šo teritoriju, projekta gaitā nojauktas trīs ēkas, 43 nolietotās garāžas, nomainīti 6,5 km elektrības kabeļu, uzstādīti 94 apgaismojuma balsti, nomainīts ūdensvads 1,2 km garumā, lietus kanalizācijas sistēma 2,3 km garumā. Veicot labiekārtošanas darbus, tika veidots bērnu rotaļlaukums, uzstādīti 75 soliņi un sols gar tuneļa atbalsta sienu 93 m garumā, uzstādīti 52 puķu podi. Objekta teritorijā iestādīti vairāki simti koku, krūmu un ziedu stādu. Pie kāpnēm un piestātnēm krastmalā, kā arī pie gājēju tuneļa izbūvētas nobrauktuves cilvēkiem ar kustību traucējumiem. Gar Daugavas krastu izbūvēts veloceliņš.

Projektam piesaistīts finansējums no Eiropas Reģionālā attīstības fonda (ERAF) 2,55 miljonu latu apjomā, Rīgas domes līdzfinansējums 2,75 miljonu latu apjomā un pilsētas infrastruktūras fonda līdzekļi 120 000 latu apjomā. Darbus būvobjektā veica uzņēmumu apvienība "Merks – Saldus ceļinieks".


Deivids Vudards

Deivids Vudards (dz. 1964. g. 6. aprīlis) ir amerikāņu rakstnieks un diriģents. 1990. gados viņš nāca klajā ar jēdzienu "prekviēms"—hibrīdvārdu, kas veidots no angļu valodas vārdiem "preemptive" (apsteidzošs) un "requiem" (rekviēms), lai aprakstītu savu praksi pēc budistu tradīcijām sacerēt mūziku, kas tiek atskaņota personas nāves brīdī vai neilgi pirms tā.

Piemiņas pasākumi Losandželosā, kuros Vudards darbojies kā diriģents un muzikālais vadītājs, ietver ceremoniju 2001. gadā, kas norisinājās pie šobrīd slēgtās "Angels Flight" trošu dzelzceļa līnijas, pieminot kādā negadījumā bojāgājušo Leonu Preportu un viņa cietušo atraitni Lolu. Viņš ir diriģējis rekviēmus arī savvaļas dzīvniekiem, tostarp kādam Kalifornijas brūnajam pelikānam—tieši uz smilšu grēdas vietējā pludmalē, kur dzīvnieks bija gājis bojā.

Vudards ir pazīstams ar savām "Dreamachine"—viegli psihoaktīvas lampas—reprodukcijām, kuras izstādītas mākslas muzejos visa pasaulē. Vācijā un Nepālā viņa vārds bieži izskan saistībā ar ieguldījumiem literatūras žurnālā Der Freund, kuru vidū ir raksti par starpsugu karmu, augu apziņu un "Nueva Germania" apmetni Paragvajā.


Dreimanova

Dreimanova ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 9,2 km no pagasta centra Benislavas un 220,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P47 (Balvi–Kapūne).


Drudži

Drudži ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 11,1 km no pagasta centra Benislavas un 233,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), pie Pīsteņas un Paukles iztekas.


Dundinīki

Dundinīki (arī Dundenieki, Dundenīki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 11,6 km no pagasta centra Benislavas un 238,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V489 (Tilža–Bērzpils), Paukles upes krastos.


Egļusala (Lazdukalna pagasts)

Egļusala (arī Egļusola) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,8 km no pagasta centra Rugājiem un 221,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P47 (Balvi–Kapūne), Pokrateņas upes krastā.


Gaileiši (Lazdukalna pagasts)

Gaileiši (arī Gailiši, Gailīši) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 15,9 km no pagasta centra Benislavas un 238,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V488 (Rugāji–Ranguči) un V463 (Pāliņi–Gailīši) krustojuma.


Vladimirs Stepanovs

Vladimirs Stepanovs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2022. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Auda sastāvā. 2022. gada Latvijas Kausa ieguvējs ar FK Auda.


Krišjānis Zviedris

Krišjānis Zviedris (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Pašlaik (2023) Zviedris pārstāv Somijas komandu SJK.

No 2016. līdz 2023. gadam pārstāvēja Latvijas Virslīgas klubu FK Liepāja. 2018. gadā bija izīrēts uz Grobiņas SC. 2019. gadā spēlēja Klaipēdas "Atlantas" sastāvā.

2023. gada maijā pēc abpusējas vienošanās lauza līgumu ar FK Liepāja. Tā paša gada jūnijā pievienojās Somijas Veikkausliiga klubam SJK.

Pirmo reizi uz Latvijas izlasi uzaicināts 2021. gada martā. Izlases spēlēs vēl nav piedalījies.


Nikolass Vintons

Sers Nikolass Džordžs Vintons MBE (; dzimis Vertheims (Wertheim) , miris ) bija britu filantrops, kas organizēja 669, lielākoties ebreju, bērnu izglābšanu no Čehoslovākijas Otrā pasaules kara priekšvakarā, operācijā, kas vēlāk kļuva pazīstama kā Czech Kindertransport. Vintons atrada bērniem mājas un nokārtoja to drošu pārcelšanos uz Lielbritāniju. Plašāk pasaulē par viņa paveikto uzzināja vairāk kā 50 gadus vēlāk, 1988. gadā. Britu prese iesauca viņu par "Britu Šindleru".

No 1940. līdz 1954. gadam dienēja Karaliskajos Gaisa spēkos, sākot ar zemāko pakāpi līdz leitnantam.

2003. gadā karaliene Elizabete II iecēla Vintonu bruņinieku kārtā par "nopelniem cilvēces labā, glābjot ebreju bērnus no Nacistiskās Vācijas okupētās Čehoslovākijas". no Čehijas prezidenta Miloša Zemana viņš saņēma augstāko Čehijas Republikas apbalvojumu — Baltās Lauvas ordeni ().


Edirnes Selima mošeja

Selima mošeja () ir mošeja Edirnē, Turcijā. Uzcelta no 1569. līdz 1575. gadam pēc Selima II pasūtījuma. Ēkas arhitekts: Sinans. Šī tiek uzskatīta par viņa meistardarbu un vienu no islāma arhitektūras augstākajiem sasniegumiem. 2011. gadā mošeja iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. No 1982. līdz 1995. gadam mošejas attēls bija uz turku liras 10 000 banknotes.


Audēju iela (Jūrmala)

Audēju iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Audēju iela sākas krustojumā ar Kārsas ielu un beidzas krustojumā ar Dzirnavu ielu. Kopējais ielas garums ir 270 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Audēju ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Augļu iela (Jūrmala)

Augļu iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Augļu iela sākas krustojumā ar Brocēnu ielu un beidzas krustojumā ar Vilhelma Purvīša ielu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Augļu ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Augusta iela (Jūrmala)

Augusta iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Augusta iela sākas krustojumā ar Ķemeru ielu un beidzas krustojumā ar Zvejas ielu. Kopējais ielas garums ir 260 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Augusta ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Auzu iela (Jūrmala)

Auzu iela ir iela Jūrmalā, Brankciema apkaimē. Auzu iela sākas kā Dzirnavu ielas turpinājums Brankciemā (aiz autoceļa A10) un beidzas pie Jūrmalas pilsētas robežas, krustojumā ar Kviešu ielu. Auzu ielas turpinājums ir V37 autoceļš uz Pavasariem.

Auzu ielas kopējais garums ir 860 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Auzu ielā satiksmes kustība norit 1 joslā.


Ausmas iela (Jūrmala)

Ausmas iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Audēju iela sākas krustojumā ar Ķemeru ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ausmas ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Ausekļa iela (Jūrmala)

Ausekļa iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Ausekļa iela sākas ar strupceļu netālu no Ezeru ielas un beidzas ar strupceļu 80 metrus aiz Kanālu ielas. Kopējais ielas garums ir 1080 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ausekļa ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Ansis Ataols Bērziņš

Ansis Ataols Bērziņš (dzimis ) ir Latvijas folklorists un programmētājs. Par dalību 2009. gada 13. janvāra Vecrīgas nemieros sodīts ar nosacītu brīvības atņemšanu, kas probācijas noteikumu nepildīšanas rezultātā pārtapa par cietumsodu.


Storveidīgās

Storveidīgās jeb storveidīgo zivju kārta (Acipenseriformes) ir viena no starspurzivju klases (Actinopterygii) kārtām, kas pieder Skrimšļa ganoīdzivju (Chondrostei) apakšklasei. Starp mūsdienu starspurzivīm tā izceļas ar daudzām arhaiskām morfoloģiskām iezīmēm. Uz heterocerkālās astes spuras augšējās daivas ir ganoīdās zvīņas. Daļai sugu sīkas zvīņas klāj visu ķermeni. No saaugušām zvīņām veidojas lielas kaula plātnītes ar sarežģītu reljefu, kas uz ķermeņa izvietojas piecās gareniskās rindās. Tāpat saglabājas ar blīvu apvalku klāta labi attīstīta horda. Šīm zivīm nav skriemeļu ķermeņu (to aizmetņi bija dažām fosilajām formām), bet tā vietā attīstās skrimšļa augšējie un apakšējie (hemālie) loki. Smadzeņu kapsula (endokrānijs) viscaur veidota no skrimšļa, kaut arī fosilajām triasa formām tā ir pārkaulota. Vairāk vai mazāk ir attīstīts izstiepts purns (rostrums). Senajām formām tā nebija. Skrimšļa galvaskausa virspusi klāj no daudziem segkauliem veidota bruņa. Mute atrodas galvas apakšpusē. To apņem mīkstas, izstiepjamas lūpas. Žokļu loks pārsvarā paliek no skrimšļa. Žokļa-priekšžokļa segkauls pieaug pie aukslēju kvadrātskrimšļa, bet zobu kauls - pie mekeļskrimšļa. Pie mutes atrodas taustekļi, kas klāti ar jūtīgiem ķermenīšiem. Pāra spuru skeletā ir labi attīstītas radiālijas. Žaunu vāku augšdaļā daudzām formām saglabājas šļāktuvīšu rudimenti. Sirdī ir attīstīts arteriālais konuss, bet zarnā spirāliskais vārstulis. Storveidīgās zivis ir pazīstamas no triasa perioda. Acīm redzot tās nekad nav bijušas lielā skaitā. Kādreiz stores (Acipenser sturio) dzīvoja arī Latvijas upēs, bet pašlaik tās ir retas caurceļotājas Baltijas jūrā. Ir bijuši mēģinājumi Latvijas upēs aklimatizēt sterletes (Acipenser ruthenus), taču būtiski rezultāti nav gūti.


Garīsili

Garīsili (arī Gariesili) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 10,4 km no pagasta centra Benislavas un 233,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V485 (Gariesili–Pokrata), Saipeites upes krastos.


Jurīši (Lazdukalna pagasts)

Jurīši (arī Jureiši) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 6,6 km no pagasta centra Benislavas un 218,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu P36 (Rēzekne–Gulbene) un P47 (Balvi–Kapūne) krustojuma, uz austrumiem no Šņitkas purva.


Lekste

Lekste ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumos 10,4 km no pagasta centra Benislavas un 217,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļiem no Šņitkas purva, pie Vārnienes upes ietekas Bolupē.


Lielie Meroni

Lielie Meroni (arī Lilī Meroni) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5,6 km no pagasta centra Benislavas un 226,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).


Līkneite

Līkneite (arī Liepnīte, Līpneite) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 8,9 km no pagasta centra Benislavas un 231,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.


Krievijas Impērija olimpiskajās spēlēs

Krievijas Impērija olimpiskajās spēlēs piedalījās no 1900. līdz 1912. gadam, kopumā trijās olimpiskajās spēlēs, izņemot 1904. gada Sentluisas vasaras olimpiskās spēles. Pēc 1917. gada Krievijas revolūcijas Krievijas sportisti kādu laiku, līdz 1952. gadam, nepiedalījās olimpiskajās spēlēs. No 1952. līdz 1988. gadam tā bija Padomju Savienības sastāvā. Pēc Padomju Savienības sabrukuma 1992. gadā Krievijas sportisti olimpiskajās spēlēs piedalījās Apvienotās Komandas sastāvā. Kopš 1994. gada Krievija olimpiskajās spēlēs startē atsevišķi kā neatkarīga valsts, izņemot 2018. gada ziemas olimpiskās spēles, kad saistībā ar dopinga skandālu no Krievijas tajās varēja startēt tikai atsevišķi sportisti ar uzaicinājumu.

Krievijas Impērija izcīnīja 8 olimpiskās medaļas.


Aglonas iela (Jūrmala)

Aglonas iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Aglonas iela sākas krustojumā ar Edinburgas prospektu un beidzas krustojumā ar Mežaparka prospektu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta gan ar asfalta, gan ar grants segumu. Aglonas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Admirāļu iela (Jūrmala)

Admirāļu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Admirāļu iela sākas krustojumā ar Lapu ielu un beidzas netālu no krustojumā ar Miera ielu. Kopējais ielas garums ir 185 metri, tā ir klāta gan ar asfalta segumu, gan ar grants segumu. Admirāļu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Ainažu iela (Jūrmala)

Ainažu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Ainažu iela sākas kāpu rajonā un beidzas pie meža. Iela krusto Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ainažu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Ainažu ielas un Dzintaru prospekta krustojumā atrodas Amber Sea Hotel.


Apiņu iela (Jūrmala)

Apiņu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Apiņu iela sākas krustojumā ar Ķemeru ielu un beidzas pie Lielupes grīvas pļavu dabas lieguma. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Apiņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Apšu iela (Jūrmala)

Apšu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Apšu iela sākas krustojumā ar Pētera ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 55 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Apšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Artilērijas iela (Jūrmala)

Artilērijas iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Artilērijas iela sākas krustojumā ar Satiksmes ielu un beidzas krustojumā ar Tirzas ielu. Kopējais ielas garums ir 435 metri, tā ir klāta gan ar asfalta, gan ar grants segumu. Artilērijas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir gan daudzstāvmāju, gan savrupmāju apbūve.


Losandželosas "Galaxy"

Losandželosas "Galaxy" ir ASV futbola klubs no Losandželosas Kalifornijas štatā. Dibināts 1994. gadā, spēlē ASV augstākā futbola līgā jeb MLS. Mājas spēles aizvada Dignity Health Sports Park stadionā.


Airu iela (Jūrmala)

Airu iela ir iela Jūrmalā, Buļļuciema apkaimē. Airu iela sākas krustojumā ar Lašu ielu un beidzas pie Lielupes, blakus jahtklubam "Uzvara". Kopējais ielas garums ir 85 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Airu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Aiviekstes iela (Jūrmala)

Aiviekstes iela ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Aiviekstes iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 285 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Aiviekstes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Aizkraukles iela (Jūrmala)

Aizkraukles iela ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Aizkraukles iela sākas krustojumā ar Turaidas ielu un beidzas krustojumā ar Raunas ielu pie Dzintaru mežaparka. Kopējais ielas garums ir 155 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. Aizkraukles ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Aizputes iela (Jūrmala)

Aizputes iela ir iela Jūrmalā, Bulduru un Lielupes apkaimēs. Visā garumā Aizputes iela ir robeža starp tām apkaimēm.

Aizputes iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Stendes ielu. Kopējais ielas garums ir 570 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Aizputes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Aizputes ielā 1a atrodas Lielupes pamatskola.


Ziemeļmaķedonija olimpiskajās spēlēs

Ziemeļmaķedonija olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1996. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika Atlantā. Pirmās ziemas olimpiskās spēles, kurās piedalījās Ziemeļmaķedonija, notika 1998. gadā Nagano. Kopš 1996. gada Ziemeļmaķedonija ir piedalījusies gan visās vasaras olimpiskajās spēlēs, gan visās ziemas olimpiskajās spēlēs. Ziemeļmaķedonija olimpiskajās spēlēs piedalās ar nosaukumu — Bijusī Dienvidslāvijas Republika Ziemeļmaķedonija — saistībā ar domstarpībām ar Grieķiju par valsts nosaukumu.

Līdz 1988. gadam Ziemeļmaķedonijas sportisti olimpiskajās spēlēs piedalījās Dienvidslāvijas sastāvā.

Līdz šim Ziemeļmaķedonija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi divas olimpiskās medaļas — abas vasaras olimpiskajās spēlēs.


Cigoriņu iela (Rīga)

Cigoriņu iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Torņakalnā. Cigoriņu iela sākas krustojumā ar Friča Brīvzemnieka ielu pretī Arkādijas parkam un, nekrustojot citas ielas, beidzas teritorijā pie Rīgas Stradiņa universitātes sporta kluba. Kopējais ielas garums ir 65 metri, un tā sastāv no vienas braukšanas joslas ar asfalta segumu. Cigoriņu ielā ir saimnieciska apbūve un Rīgas Stradiņa universitātes sporta klubs (Cigoriņu iela 3).


Jūlija Nikoliča

Jūlija Portjanko, pēc laulībām Nikoliča (; dzimusi Dņepropetrovskā, mirusi Velesā) bija ukraiņu izcelsmes Ziemeļmaķedonijas handboliste.

Pēc 2014/2015. gada sezonas noslēdza savu sportistes karjeru.


Padomju Savienība olimpiskajās spēlēs

Padomju Savienība olimpiskajās spēlēs piedalījās no 1952. gada līdz 1988. gadam, kopumā piedaloties 9 vasaras olimpiskajās spēlēs un 9 ziemas olimpiskajās spēlēs. Vienīgā reize, kad Padomju Savienība nepiedalījās olimpiskajās spēlēs, bija 1984. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika ASV pilsētā Losandželosā. Sešās vasaras olimpiskajās spēlēs Padomju Savienība bija pirmā medaļu kopvērtējumā. Savukārt, ziemas olimpiskajās spēlēs Padomju Savienība medaļu kopvērtējumā pirmo vietu izcīnījusi 7 reizes. Padomju Savienības panākumus var saistīt ar lielu valsts ieguldījumu sportā, lai izpildītu savu politisko darba kārtību starptautiskā līmenī.

Pēc 1917. gada Krievijas revolūcijas un Krievijas pilsoņu kara (1917—1922), Padomju Savienība neiesaistījās starptautiskajos sporta pasākumos saistībā ar savu ideoloģiju. Tomēr pēc Otrā pasaules kara (1939—1945) padomju amatpersonas un līderi olimpiskās spēles uzskatīja par noderīgu metodi komunisma ideju popularizēšanai. 1951. gada 21. aprīlī tika izveidota Padomju Savienības olimpiskā komiteja un Starptautiskā Olimpiskā komiteja to atzina savā 45. sesijā (1951. gada 7. maijā). Tajā pašā gadā, kad PSRS pārstāvis Konstantīns Andrijovs kļuva par SOK locekli, PSRS oficiāli pievienojās olimpiskajai kustībai.

1952. gada Helsinku vasaras olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās Padomju Savienības sportisti. Par pirmo olimpisko zelta medaļnieci noSRS kļuva vieglatlēte, diska metēja, Ņina Romaškova. Viņa arī uzstādīja jaunu pasaules rekordu, disku aizmetot 51,42 metru attālumā.

1956. gada Kortīnas d'Ampeco ziemas olimpiskās spēles bija pirmās ziemas spēles, kurās piedalījās padomju sportisti. Par pirmo ziemas olimpisko spēļu zelta medaļnieci no PSRS kļuva distanču slēpotāja Ļubova Kozireva.

PSRS galvaspilsētā Maskavā 1980. gadā notika vasaras olimpiskās spēles. Taču šajās olimpiskajās spēlēs boikotēja 65 valstis, tā parādot savu attieksmi pret PSRS iebrukumu Afganistānā. Kā atbildes reakciju PSRS boikotēja 1984. gada olimpiskās spēles, kas notika ASV pilsētā Losandželosā.

Lai gan Padomju Savienība beidza pastāvēt 1991. gada 26. decembrī, PSRS Olimpiskā komiteja oficiāli pastāvēja līdz 1992. gada 12. martam, kad tā tika likvidēta.

1992. gadā 7 no bijušajām 15 padomju republikām apvienojās un Albērvilas ziemas olimpiskajās spēlēs startēja kā Apvienotā komanda. Apvienotā komanda (12 no bijušajām 15 republikām) piedalījās arī 1992. gada Barselonas vasaras olimpiskajās spēlēs.

Kopumā Padomju Savienība olimpiskajās spēlēs izcīnīja 1204 medaļas, no tām vairumu — 1010 medaļas — vasaras olimpiskajās spēlēs un 194 medaļas — ziemas olimpiskajās spēlēs.


Aizupes iela (Jūrmala)

Aizupes iela ir iela Jūrmalā, Bražuciema apkaimē. Aizupes iela sākas ar strupceļu un beidzas krustojumā ar Babītes ielu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Aizupes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Akāciju iela (Jūrmala)

Akāciju iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Akāciju iela sākas krustojumā ar Jūrkalnes ielu un beidzas krustojumā ar Atbalss ielu. Kopējais ielas garums ir 655 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Akāciju ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Aspazijas iela (Jūrmala)

Aspazijas iela ir iela Jūrmalā, Dubultu apkaimē. Iela sākas ar strupceļu un beidzas krustojumā ar Zigfrīda Meierovica prospektu. Kopējais ielas garums ir 80 metri. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Līdz 2013. gadam Aspazijas ielas nosaukums bija Akas iela.


Alauksta iela (Jūrmala)

Alauksta iela ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Alauksta iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Poruka prospektu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Alauksta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Alberta Kronenberga iela

Alberta Kronenberga iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Nosaukta par godu Slokā dzimušajam māksliniekam un rakstniekam Albertam Kronenbergam. Alberta Kronenberga iela sākas netālu no dzelzceļa un beidzas krustojumā ar Pētera Beltes ielu. Kopējais ielas garums ir 450 metri. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Alejas iela (Jūrmala)

Alejas iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Alejas iela sākas krustojumā ar Brocēnu ielu un beidzas krustojumā ar Katedrāles ielu. Kopējais ielas garums ir 730 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Alejas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


PSRS karogs

PSRS karogs bija viens no Padomju Savienības oficiālajiem valsts simboliem. Oficiālais valsts karogs no 1923. līdz 1991. gadam. Karoga dizains un simbolisms ir no 1917. gada Krievijas revolūcijas. Piecstaru zvaigzne, sirpis un āmurs ir arī komunisma starptautiskais simbols.

Karogā attēlotais sirpis un āmurs simbolizē zemniecības un strādniecības vienotību cīņā pret mantīgajām šķirām. Virs tiem redzamā sarkana zvaigzne, kas simbolizē PSKP. Savukārt pamatā esošais sarkanais karogs jau ilgi pirms 1917. gada bija komunisma simbols. Laika gaitā ticis mainīts karoga izskats, pēdējoreiz mainīts 1980. gadā.


Asnu iela (Jūrmala)

Asnu iela ir iela Jūrmalā, Krastciema apkaimē. Asnu iela sākas krustojumā ar Grīvas ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Asnu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Asteru iela (Jūrmala)

Asteru iela ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Asteru iela sākas krustojumā ar Celtnieku ielu un beidzas krustojumā ar Cīniju ielu. Kopējais ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Asteru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.


Ņikita Aļeksejevs

Ņikita Vladimirovičs Aļeksejevs (; dzimis Kijivā, Ukrainā) ir ukraiņu dziedātājs un dziesmu autors. Ņikita piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, pārstāvot Baltkrieviju, pēc uzvaras nacionālajā atlasē ar dziesmu Forever. Savā pusfinālā viņš ieguva 16. vietu, kas neļāva viņam kvalificēties finālam.


Stelmuže

Stelmuže (), agrāk arī Stelmuiže, ir ciems Lietuvas ziemeļaustrumos, pie pašas Latvijas robežas (1,5 km attālumā). Attālums līdz rajona centram Zarasiem 14 km, līdz Viļņai 160 km. Ciems izvietojies ļoti paugurainā apvidū Aukštaitijas augstienē pie Stelmužes ezera.

Stelmužes koka baznīca pirmo reizi avotos pieminēta 1650. gadā, saglabājusies līdz mūsdienām. Pie baznīcas aug Stelmužes ozols, kas ir koks ar lielāko apkārtmēru Lietuvā (9,6 m vidukļa augstumā), vecākais ozols Lietuvā un viens no vecākajiem Eiropā.


Lazdukalns (Lazdukalna pagasts)

Lazdukalns () ir apdzīvota vieta Balvu novada Lazdukalna pagastā. Izvietojies pagasta vidienē no pagasta centra Benislavas un no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V481 (Rūbāni–Primenes) un V464 (Pokrata–Lazdukalns) krustojuma, Saipeites upes krastā.


Ļesņicova

Ļesņicova ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5,1 km no pagasta centra Benislavas un 218,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).


Mastareiga

Mastareiga (arī Mastarīga) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,8 km no pagasta centra Benislavas un 229,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Dziļaunes upes krastā.


Mazie Meroni

Mazie Meroni (arī Mozī Meroni) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,6 km no pagasta centra Benislavas, 21,9 km no novada centra Rugājiem un 232,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes krastā.


Obulderi

Obulderi () ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,9 km no pagasta centra Benislavas un 222,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Palaceņas upes krastā.


Pabriki

Pabriki (arī Fabriki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,3 km no pagasta centra Benislavas un 221,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Palaceņas upes krastā.


Palnupe

Palnupe (arī Pelnupe) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4,2 km no pagasta centra Benislavas un 225,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Pīsteņas upes krastā.


Papūrne

Papūrne ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 6,1 km no pagasta centra Benislavas un 227,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Bērzpils purva.


Patmaļnīki (Lazdukalna pagasts)

Patmaļnīki (arī Patmalnieki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidos, 12 km no pagasta centra Benislavas un 234 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Paukles upes krastā.


Piļskolni

Piļskolni (arī Pilskalni) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 9,6 km no pagasta centra Benislavas un 232,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Paukles upes krastā.


Piļsnīki

Piļsnīki (arī Pilsnieki, Piļsninīki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,5 km no pagasta centra Benislavas un 220,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Šņitkas purva.


Polokori

Polokori ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,2 km no pagasta centra Benislavas un 221,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Palaceņas upes krastā.


Pričauni

Pričauni (arī Pričaunes, Pričaunīki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,1 km no pagasta centra Benislavas un 227,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).


Primenes

Primenes (arī Prīmenes) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4,2 km no pagasta centra Benislavas un 226,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V463 (Pāliņi–Gailīši) un V481 (Rūbāni–Primenes), Saipeites upes krastā.


Pūdnīki (Lazdukalna pagasts)

Pūdnīki (arī Podnieki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 1,8 km no pagasta centra Benislavas un 224,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V481 (Rūbāni–Primenes).


Rūbāni

Rūbāni (arī Rūbani, Rūboni) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,3 km no pagasta centra Benislavas un 222,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene).


Rūzinīki

Rūzinīki (arī Roznieki, Rūzenīki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,8 km no pagasta centra Benislavas un 231,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).


Saipetnīki

Saipetnīki (arī Saipetnieki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2,7 km no pagasta centra Benislavas un 225,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V481 (Rūbāni–Primenes) un V464 (Pokrata–Lazdukalns) krustojuma, Saipeites upes krastā.


Silinīki (Lazdukalna pagasts)

Silinīki (arī Silenieki, Silenīki) ir ciems Rugāju novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 13,5 km no pagasta centra Benislavas, 15,5 km no novada centra Rugājiem un 236,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši).


Skubinova

Skubinova () ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 16,6 km no pagasta centra Benislavas un 239,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autocentriem.


Slaveiti

Slaveiti (arī Slavīti) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,9 km no pagasta centra Benislavas un 225,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz rietumiem no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz ziemeļaustrumiem no Bērzpils purva, Pīsteņas upes krastā.


Stiernīki

Stiernīki (arī Stiernieki, Stierninīki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,1 km no pagasta centra Benislavas un 224,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļa V481 (Rūbāni–Primenes), Saipeites upes krastā.


Stongas

Stongas (arī Stangas) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,2 km no pagasta centra Benislavas un 227,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes ezera krastā.


Tutini (Lazdukalna pagasts)

Tutini () ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6,2 km no pagasta centra Benislavas un 228,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.


Ūsa (Lazdukalna pagasts)

Ūsa (arī Osa) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 6,2 km no pagasta centra Benislavas un 227,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz rietumiem no autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Pīsteņas upes krastā, uz ziemeļaustrumiem no Bērzpils purva un dienvidaustrumiem no Šņitkas purva.


Ūzuļnes

Ūzuļnes (arī Ozolnes) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,5 km no pagasta centra Benislavas un 224,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz austrumiem no Bērzpils purva.


Ūzuļnīki (Lazdukalna pagasts)

Ūzuļnīki (arī Ozolnieki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,2 km no pagasta centra Benislavas, 9,6 km no novada centra Rugājiem un 214,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Vornīnes upes krastā.


Veiksninīki

Veiksninīki (arī Veiksnenīki, Vīksnenieki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 8,6 km no pagasta centra Benislavas un 231,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Pīsteņas upes krastā.


Vidussola

Vidussola (arī Vidussala, ) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 8,4 km no pagasta centra Benislavas un 219,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P47 (Balvi–Kapūne), Pokrateņas upes krastā.


Zaļmežnīki

Zaļmežnīki (arī Zalmežnīki, Zaļmežnieki) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 17,5 km no pagasta centra Benislavas un 240,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Keibas upes krastā.


Zirgusola

Zirgusola (arī Zirgusala, ) ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,2 km no pagasta centra Benislavas un 220,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.


Pseudessigella

Pseudessigella ir īsto laputu dzimtas ģints, kurā ietilpst vienīga suga Pseudessigella brachychaeta Hille Ris Lambers, 1966. Šīs laputis dzīvo un attīstās uz Pinus wallichiana. Sastopamas Pakistānā un Indijā.

Pseudessigella brachychaeta atšķiras no Eulachnus ģints sugām ar ūsām no 5 segmentiem. No Essigella sugām atšķiras ar membranozu dorsumu un tipiska rakstura pēdu () virsotnēm uz kājām.

Pseudessigella brachychaeta ir bezspārnu mātītes, kas var gan dzemdēt attīstītas laputis, gan dēt olas; tēviņu starpā ir bezspārnu pundurmorfi.


Longistigma

Longistigma ir īsto laputu dzimtas ģints, kurā ietilpst 3 sugas. Longistigma caryae ir lielākā laputu suga ASV teritorijā.


Dzilnīši

Dzilnīši, dzilnīšu ģints (Sitta) ir vienīgā dzilnīšu dzimtas (Sittidae) ģints, kas apvieno 28 neliela auguma putnu sugas.

Dzilnīši ligzdo ziemeļu puslodes (gan Eirāzijā, gan Ziemeļamerikā) mērenās joslas vai kalnu mežos, lai gan divas sugas piemērojušās siltākiem un sausākiem klinšu biotopiem. Lielākā sugu dažādība sastopama Dienvidāzijas kalnos. Dzilnīši galvenokārt ir nometnieki, bet dažas sugas veic migrāciju uz ziemošanas vietām. Tomēr par izteiktu gājputnu varētu uzskatīt tikai vienu sugu — Kanādas dzilnīti (Sitta canadensis). Dažām sugām ir ļoti neliels izplatības areāls, tādēļ to izdzīvošanu apdraud mežu izciršana.


Silinīki (Mērdzenes pagasts)

Silinīki ir ciems Ludzas novada Mērdzenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2 km no pagasta centra Mērdzenes, 10 km no Kārsavas un 222 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V533.


Dzērves (Mežvidu pagasts)

Dzērves ir ciems Ludzas novada Mežvidu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Mežvidiem, 17 km no Kārsavas un 216 km no Rīgas.


Artūrs Smetanovs

Artūrs Smetanovs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2020. gada spēlē Latvijas 1. līgas kluba Grobiņas SC sastāvā.


Aleksiss Zarate

Aleksiss Zarate (dzimis ) ir bijušais Argentīnas futbolists, aizsargs. 2018. gadā pārstāvēja Latvijas Virslīgas klubu FK Liepāja/MOGO.


Rogi

Rogi ir ciems Ludzas novada Salnavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7 km no pagasta centra Salnavas, 3 km no novada centra Kārsavas un 217 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Rītupe upes krastā.


Toms Gucs

Toms Gucs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2017. gada spēlē Latvijas 1. līgas kluba Grobiņas SC sastāvā.


Gonsalo Negro

Gonsalo Negro (dzimis ) ir Argentīnas futbolists, aizsargs. No 2018. gada līdz 2019. gadam spēlējis Latvijas Virslīgas kluba FK Liepāja sastāvā.


Oleksijs Antonovs

Oleksijs Antonovs (; dzimis ) ir bijušais Ukrainas futbolists, uzbrucējs, Ukrainas futbola izlases dalībnieks, tagad treneris. 2018. gada spēlējis FK Ventspils sastāvā.


Raens Tālbergs

Raens Tālbergs (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2018. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Ventspils sastāvā.


Dmitrijs Litvinskis

Dmitrijs Litvinskis (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs. Kopš 2023. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Liepāja sastāvā.


Kaspars Kokins

Kaspars Kokins (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2018. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba FK Ventspils sastāvā.


Daniels Balodis

Daniels Balodis (dzimis ) ir Latvijas futbolists, aizsargs, Latvijas izlases spēlētājs. Kopš 2020. gada spēlē Latvijas Virslīgas kluba Valmiera FC sastāvā.


Beka Vačiberadze

Beka Vačiberadze (dzimis ) ir Gruzijas futbolists, pussargs.No 2018. gada līdz 2019. gadam spēlējis Latvijas Virslīgas kluba FK RFS sastāvā. Kopš 2022. gada Vačiberadze spēlē Ukrainas Premjerlīgas komandā Metalist 1925 Kharkiv.


Mujāni

Mujāni ir ciems Valmieras novada Kocēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā pie autoceļa V213, Jumaras upes krastā, 10 km no novada centra Valmieras un 96 km no Rīgas.


Daniils Isačenko

Daniils Isačenko (dzimis ) ir Latvijas futbolists, vārtsargs. Kopš 2020. gada spēlē Latvijas 1. līgas kluba FK Dinamo Rīga sastāvā.


Šons Mendess

Šons Mendess (dzimis 1998. gada 8. augustā) ir kanādiešu dziedātājs, mūzikas autors, modelis. Šons Mendess 2013. gadā kļuva populārs, liekot dziesmu kaverversijas vietnē Vine. Vēlāk viņu pamanīja Island Records menedžeris Endrū Gertlers un piedāvāja viņam noslēgt līgumu ar kompāniju.

2014. gadā Mendess izdeva savu pirmo studijas albumu "Handwritten", kura lielākais hits "Stitches" sasniedza top 10 ASV un Kanādā un pirmo vietu Lielbritānijā. Viņa otrais albums "Illuminate" arī bija izdevies, un tā populārākā dziesma bija "Treat You Better". 2018. gadā iznāca dziedātāja trešais albums, kurš tika nosaukts dziedātāja vārdā: Shawn Mendes. The Album. Tā populārākā dziesma bija In My Blood, kurā Šons atklāti runā par aktuālām mentālām problēmām, piemēram, par savu nedrošību un bailēm. Visi albumi debitēja Billboard 200 virsotnē, tādējādi padarot viņu par vienu no pieciem dziedātājiem, kuru albumi atradušies topa virsotnē 3 reizes pēc kārtas pirms 21 gada vecuma sasniegšanas.


Alkšņu iela (Jūrmala)

Alkšņu iela ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Alkšņu iela sākas krustojumā ar Vakara ielu un beidzas krustojumā ar Atbalss ielu. Kopējais ielas garums ir 1815 metri, tā ir klāta gan ar grants, gan ar asfalta segumu. Alkšņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Allažu iela (Jūrmala)

Allažu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Allažu iela sākas krustojumā ar Piestātnes ielu un beidzas ar strupceļu. Kopējais ielas garums ir 85 metri, tā ir klāta ar asfaltu segumu. Allažu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Alūksnes iela (Jūrmala)

Alūksnes iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Alūksnes iela sākas kāpu rajonā un beidzas meža rajonā. Iela krustojas ar Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Alūksnes ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Amatas iela (Jūrmala)

Amatas iela ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Amatas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Amatas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Amulas iela (Jūrmala)

Amulas iela ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Amulas iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Dubultu prospektu. Kopējais ielas garums ir 335 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Amulas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Bleideļi (Aulejas pagasts)

Bleideļi ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2 km no pagasta centra Aulejas, 20 km no novada centra Krāslavas un 223 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V614.


Brāslava (Aulejas pagasts)

Brāslava ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Aulejas, 16 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V640, Sivers ezera krastā. Ciemā atrodas Braslavas pilskalns.


Maculolachnus

Maculolachnus ir īsto laputu dzimtas ģints, kurā ietilpst 4 sugas. Tās ir vidēji lielas laputis. Pieaugušie īpatņi, gan spārnaini gan bezspārnu, dzemdē jau attīstītas laputis (nedēj olas).


Latvijas strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomju II kongress

Latvijas strādnieku, kareivju un bezzemnieku deputātu padomju II kongress notika 1917. gada 31. decembrī Valmieras Svētā Sīmaņa baznīcā. Kongresā tika apstiprināta triju Latgales apriņķu pievienošana Iskolata pārvaldē esošajai Vidzemes guberņas daļai.


Krūgeri

Krūģeri ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Aulejas, 15 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V640, Ārdava ezera krastā.


Kuhari

Kuhari ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2 km no pagasta centra Aulejas, 22 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.


Māteji

Māteji ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 2 km no pagasta centra Aulejas, 19 km no novada centra Krāslavas un 222 km no Rīgas.


Eugents Bušpepa

Eugents Bušpepa (; dzimis Rešenā, Albānijā) ir albāņu dziedātājs un dziesmu autors. Eugents piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Albāniju, pēc uzvaras nocionālajā atlasē Festivali i Këngës ar dziesmu Mall. Savā pusfinālā viņš ieguva 8. vietu, kas viņam ļāva kvalificēties finālam, kurā dziedātājs ieguva 11. vietu.


Cryptolaemus montrouzieri

Cryptolaemus montrouzieri ir mārīšu suga, kuras dabiskais izplatības areāls pieder Austrālijas zooģeogrāfiskajam rajonam. Vairākās kultūraugu kaitēkļu bioloģiskās kontroles programmās mārīte tika introducēta 64 pasaules valstīs — Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Karību reģionā, Āfrikā, Āzijā, Okeānijā un Eiropā. Nepietiekami ir zināms par mārītes izplatību pasaulē, jo tā var būt izplatījusies to valstu, kurās ieviesta, kaimiņvalstīs.


Rubeni

Rubeni ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Aulejas, 18 km no novada centra Krāslavas un 222 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Sivera krastā.


Žaunerāni

Žaunerāni ir ciems Krāslavas novada Aulejas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Aulejas, 18 km no novada centra Krāslavas un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V614. Ciema teritorijā atrodas Žaunerānu pilskalns. Dienvidos no ciema atrodas Lielais Gausls.


Andreja iela (Jūrmala)

Andreja iela ir iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Andreja iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Mellužu prospektu. Kopējais ielas garums ir 385 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Andreja ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Andreja iela iet gar Asaru kapiem.


Andreja Upīša iela (Jūrmala)

Andreja Upīša iela ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Andreja Upīša iela sākas ar strupceļu 75 metrus aiz Brocēnu ielas un beidzas krustojumā ar Puškina ielu. Kopējais ielas garums ir 650 metri, tā ir klāta ar grants segumu, bet posmā no Tirgus ielas līdz Robežu ielu tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. Andreja Upīša ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Gorodišče (ciems)

Gorodišče ir ciems Krāslavas novada Indras pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2 km no pagasta centra Indras, 23 km no novada centra Krāslavas un 242 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V628. Ciemā atrodas Gorodiščes pilskalns.


Annas iela (Jūrmala)

Annas iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Annas iela sākas krustojumā ar Lapu ielu un beidzas krustojumā ar Sveķu ielu. Kopējais ielas garums ir 385 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Annas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Ostrovna

Ostrovna ir ciems Krāslavas novada Indras pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4 km no pagasta centra Indras, 24 km no novada centra Krāslavas un 245 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Ostrovnas ezera krastā.


Elena Fureira

Elena Fureira (; dzimusi Entela Fureraja () Fieri, Albānijā) ir grieķu dziedātāja, aktrise, dejotāja un modes dizainere. Elena piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Kipru ar dziesmu Fuego. Savā pusfinālā, kā arī finālā viņa ieguva 2.vietu, kas ir labākais valsts rezultāts konkursā līdz šim.


Udinova

Udinova ir ciems Krāslavas novada Indras pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Indras, 21 km no novada centra Krāslavas un 242 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V628. Udinavas pilskalns.


Beržine

Beržine ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4 km no pagasta centra Izvaltas, 10 km no novada centra Krāslavas un 213 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V638.


Kalna Boliņi

Kalna Boliņi ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Izvaltas, 12 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Sargavas ezera krastā.


Lielie Trūļi

Lielie Trūļi ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 3 km no pagasta centra Izvaltas, 14 km no novada centra Krāslavas un 208 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V636.


Mazie Murāni

Mazie Murāni ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Izvaltas, 13 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.


Scymnus loewii

Scymnus loewii ir mārīšu suga. Izplatīta Ziemeļamerikā, Centrālamerikā un Dienvidamerikā (Argentīnā, Brazīlijā, Čīlē, Kolumbijā, Paragvajā, Peru, Urugvajā, Venecuēlā). Pieaugušās mārītes garums ir 1,7—2,3 mm. Ir zināms, ka Scymnus loewii ir dabisks ienaidnieks Bactericera cockerelli lapblusiņai.


Mazie Onzuļi

Mazie Onzuļi ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Izvaltas, 12 km no novada centra Krāslavas un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V636.


Geocoris pallens

Geocoris pallens ir Geocoridae dzimtas suga. Geocoris pallens blaktis ir atzīmēts ka dabisks ienaidnieks Bactericera cockerelli lapblusiņai Kalifornijas štata dienvidos.


Undrukāni

Undrukāni ir ciems Krāslavas novada Izvaltas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 3 km no pagasta centra Izvaltas, 10 km no novada centra Krāslavas un 213 km no Rīgas.


Andžāni (Kalniešu pagasts)

Andžāni ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Kalniešiem, 11 km no novada centra Krāslavas un 229 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V657.


Orius tristicolor

Orius tristicolor ir koku laupītājblakšu suga. Tā ir gan plēsīga gan fitofāga suga, kas var medīt kukaiņus un baroties uz augiem. Pie kukaiņu upuriem pieder dažādi tripši (piemēram, Frankliniella occidentalis), lapblusiņas (Bactericera cockerelli), baltblusiņas, laputis, tīklērces, posmkāju olas un zvīņspārņu sīkie kāpuri.


Dauguļi (Kalniešu pagasts)

Dauguļi ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1 km no pagasta centra Kalniešiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa A6.


Dubrovka (Kalniešu pagasts)

Dubrovka ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 7 km no pagasta centra Kalniešiem, 17 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.


Lielindrica

Lielindrica ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Kalniešiem, 10 km no novada centra Krāslavas un 232 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627.


Livčāni

Livčāni ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 5 km no pagasta centra Kalniešiem, 16 km no novada centra Krāslavas un 235 km no Rīgas.


Peļniki

Peļniki ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 6 km no pagasta centra Kalniešiem, 16 km no novada centra Krāslavas un 234 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627. Ciemā atrodas Peļņiku Stāvais kalns - valsts nozīmes arheoloģiskais piemineklis.


Podgurje (Kalniešu pagasts)

Podgurje ir ciems Krāslavas novada Kalniešu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Kalniešiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 235 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V627.


Ostrovas apriņķis (Pleskavas guberņa)

Ostrovas apriņķis () bija viens no Krievijas impērijas, vēlāk Krievijas PFSR Pleskavas guberņas administratīvajām vienībām (1772—1927). Tas robežojās ar Pleskavas guberņas Pleskavas, Porhovas, Novorževas un Opočkas apriņķiem, kā arī ar Vitebskas guberņas Ludzas apriņķi, vēlāk Latvijas Republikas Jaunlatgales apriņķi. Apriņķa pilsēta bija Ostrova.

Mūsdienās apriņķa teritorijā atrodas viss Pleskavas apgabala Pitalovas rajons, gandrīz viss Ostrovas rajons, daļēji Pečoru rajons, Porhovas rajons, Novorževas rajons un Palkinas rajons.


Bizantiešu kalendārs

Bizantiešu kalendārs tika lietots Konstantinopoles patriarhātā no 691. līdz 1728. gadam, Bizantijas impērijā no 988. līdz 1452. gadam, Kijevas Krievzemē un Maskavijā no 988. gada līdz 1700. gadam. Par kalendāra sākumu uzskatīja Bībelisko pasaules radīšanu 5509 gadus pirms Jēzus dzimšanas. Kalendāra mēneši balstījās romiešu Jūlija kalendārā, un gads sākās 1. septembrī. Latīniskos mēnešu nosaukumus pārtulkoja grieķiski.

Kalendārs parādījās 7. gadsimta vidū, nostiprinās Bizantijas impērijā, taču ir zināms arī Rietumeiropā, kas savu kalendāru sāka no Jēzus dzimšanas gada.


Rumāņi

Rumāņi (, ) ir rumāņu valodā runājošie Rumānijas un Moldāvijas iedzīvotāji. Kopējais rumāņu skaits pasaulē tiek lēsts no 24 līdz 30 miljoniem.


Acizzia acaciae

Acizzia acaciae ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā (Jaundienvidvelsas, Dienvidaustrālijas un Viktorijas štatos) un Jaunzēlandē. Attīstās uz Acacia melanoxylon.


Acizzia acaciaebaileyanae

Acizzia acaciaebaileyanae ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā, Jaunzēlandē, Filipīnās, Eiropā (Francijā, Itālijā, Sicīlijā, Vācijā, Šveicē, Slovēnijā), Āfrikā (Dienvidāfrikā), ASV (Kalifornijas štatā). Attīstās uz dažādām akācijām, tajā skaitā Acacia baileyana, Acacia dealbata, Acacia decurrens un Acacia podalyriifolia, un uz Samanea saman.


Valensijas karaliste

Valensijas karaliste pastāvēja mūsdienu Spānijas Karalistes teritorijā no 1238. līdz 1707. gadam un bija viena no Aragonas kroņa zemēm. Izveidota pēc tam, kad rekonkistas gaitā Aragona iekaroja musulmaņu kontrolētās zemes. Karaliste beidza pastāvēt, kad Filips V Aragonas kroņa zemes apvienoja ar Kastīlijas kroņa zemēm, izveidojot vienotu Spāniju. Mūsdienu Valensijas apgabals aizņem karalistes bijušo teritoriju. Karalistes galvaspilsēta bija Valensija. Iedzīvotāju vairākums runāja katalāņu valodas valensiešu dialektā un aragoniešu valodā. Valdošā vairākuma reliģija bija katolicisms, islāmam un jūdaismam paliekot mazākuma reliģijām.

1232. gadā Haime I sāka pirmo kampaņu šī reģiona zemju iekarošanai. Otrā kampaņa sākās 1238. gadā, kad 9. oktobrī Haime I iekaroja Valensijas pilsētu. Trešā kampaņa sākās 1243. gadā un beidzās 1245. gadā, kad Haime I paplašināja iekarojumus dienvidu virzienā. Haime II turpināja iekarojumus dienvidos, ieņemot teritorijas, kuras vēlējās pakļaut arī Kastīlija. Iekarotie musulmaņi regulāri rīkoja dumpjus, un to lojalitāte kristiešu karalim bija apšaubāma. Atklāto un slēpto musulmaņu tiesības pakāpeniski ierobežoja, līdz 1609. gadā tos pilnībā izraidīja no valsts.

Karalis saglabāja varu pār piekrastes auglīgākajām un bagātākajām zemēm, saviem aragoniešu feodālajiem vasaļiem piešķirot kalnainas un mazāk auglīgas zemes. Zemes īpašuma tiesības arī ietekmēja arī jauno iedzīvotāju demogrāfiju. Iekšzemē ieradās kastīliešu valodai radniecīgajā aragoniešu valodā runājoši zemnieki. Piekrastē ieradās valensiešu valodā runājošie katalāņi.

15. gadsimta sākumā Valensija sasniedza labklājības uzplaukumu, plaši tirgojoties Vidusjūras reģionā. Amerikas atklāšana un Spānijas impērijas veidošanās, pavērsa galvenos tirdzniecības ceļus uz Amerikām un Āfriku. Pēc Aragonas Ferdinanda kāzām ar Kastīlijas Izabellu, sākās vienotas Spānijas veidošanās. Vidusjūras tirdzniecība kristiešu un musulmaņu karu dēļ kļuva neizdevīgāka. Apmēram 125 000 musulmaņu izraidīšana 1609. gadā iztukšoja daudzus apgabalus un ciematus, samazinot reģiona ekonomisko aktivitāti.


Cimoškas (Kombuļu pagasts)

Cimoškas ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5 km no pagasta centra Kombuļiem, 4 km no novada centra Krāslavas un 222 km no Rīgas.


Daina Gudzinevičūte

Daina Gudzinevičūte (dzimusi ) ir bijusī Lietuvas sportiste, olimpiskā čempione stenda šaušanā, no 2012. gada Lietuvas Nacionālās Olimpiskās komitejas prezidente, Eiropas Olimpiskās komitejas (EOK) Dzimumu līdztiesības komisijas priekšsēdētāja.


Banceniškas

Banceniškas ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Kombuļiem, 11 km no novada centra Krāslavas un 217 km no Rīgas.


Acizzia uncatoides

Acizzia uncatoides ir lapblusiņu suga. Sastopama Austrālijā, Jaunzēlandē, Dienvidamerikā (Čīlē, Kolumbijā), Meksikā, ASV (Kalifornijā un Havajās), Ziemeļāfrikā (Alžīrā), Eiropā (Portugālē, Francijā, Itālijā, Sicīlijā, Spānijā, Maltā, Kanāriju salās, Lielbritānijas salā) un Dienvidrietumāzijā (Lībijā, Izraēlā).

Acizzia uncatoides lapblusiņas attīstās uz dažādām akāciju sugām, tajā skaitā Acacia baileyana, Acacia confusa, Acacia dealbata, Acacia floribunda, Acacia koa, Acacia koaia, Acacia ligulata, Acacia longifolia, Acacia melanoxylon, Acacia rivalis, Acacia saligna, Acacia verniciflua, un uz Albizia (Albizia julibrissin un Albizia lophantha).


Jadlovci

Jadlovci ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7 km no pagasta centra Kombuļiem, 12 km no novada centra Krāslavas un 223 km no Rīgas.


Lielie Unguri

Lielie Unguri ir ciems Krāslavas novada Kombuļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Kombuļiem, 13 km no novada centra Krāslavas un 220 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Ārdava ezera krastā.


PSRS Augstākā Padome

PSRS Augstākā Padome bija PSRS parlaments, kam formāli piederēja augstākā likumdošanas vara. Tam bija tiesības veikt izmaiņas valsts konstitūcijā, ievēlēt Prezidiju (kura priekšsēdētājs bija formālais PSRS valsts galva), apstiprināt PSRS Ministru padomi (līdz 1946. gadam PSRS Tautas komisāru padome) un iecelt ģenerālprokuroru. Vienpartijas komunistiskajā diktatūrā Augstākā Padome bija pilnībā padota PSKP Politbirojam un bez iebildumiem apstiprināja visus tā lēmumus.


Vitelsbahu dinastija

Vitelsbahu dinastija ir vācu izcelsmes dinastija, kuras pārstāvji no 1180. līdz 1918. gadam valdīja Bavārijā. Tās pārstāvji gadsimtu laikā valdīja arī Svētās Romas impērijā, Dānijā, Zviedrijā, Norvēģijā, Grieķijā, Reinzemē, Ķelnē, Brandenburgā, Holandē, Ungārijā un citur.


Spāņu Nīderlande

Spāņu Nīderlande ir apvienojošs nosaukums vairākām Svētās Romas impērijas zemēm, kas atradās personālūnijā ar Spānijas karalisti. Teritorijas apvienoja lielāko daļu no mūsdienu Beļģijas, Luksemburgas un Nīderlandes, kā arī nelielas Vācijas un Francijas teritorijas ar galvaspilsētu Briselē.

Pēc pēdējās Burgundiešu dinastijas pārstāves nāves 1482. gadā, Burgundijas Nīderlandes zemes mantoja austriešu Hābsburgu dinastija. Pēc imperatora Kārļa V atteikšanās no troņa 1556. gadā, šīs zemes nonāca spāņu Hābsburgu pakļautībā. Pēc 1568. gadā sākušās protestantu sacelšanās, ziemeļu daļa 1581. gadā izveidoja neatkarīgu Holandes Republiku, pārējai katoļu apdzīvotajai teritorijas daļai paliekot Spānijas pakļautībā. 17. gadsimta otrajā pusē šeit bieži iebruka Francija, anektējot pierobežas zemes. 1714. gadā, Spānijas mantojuma kara rezultātā šī teritorija atkal pārgāja Austrijas Hābsburgu varā, radot Austrijas Nīderlandi.


Portugāles karaliste

Portugāles karaliste pastāvēja no 1139. līdz 1910. gadam. Pēc 1248. gada oficiāli saukta par Portugāles un Algarves karalisti. No 1815. līdz 1822. gadam Portugāles, Brazīlijas un Algarves apvienotā karaliste. Kopš 15. gadsimta neformāli zināma arī kā Portugāles impērija. Līdz 1822. gadam valstī pastāvēja absolūtā monarhija, bet pēc 1834. gada nostiprinājās konstitucionālās monarhijas modelis. Monarhija sabruka 1910. gada 5. oktobrī, kad pasludināja Portugāles Pirmo Republiku.

Valsts aizsākumi meklējami 9. gadsimtā, kad Rekonkistas laikā izveidojas Portugāles grāfiste, kas atradās Astūrijas karalistes pakļautībā. 1097. gadā Portugāles grāfiste iekļāvās Leonas karalistē.

1139. gada 26. jūlijā Alfonso I pasludināja sevi par karali. 1143. gadā viņa karaļa titulu atzina Leonas karaliste. 1179. gadā Portugāles karalistes neatkarību atzina arī Romas pāvests. Līdz 1385. gadam valdīja Alfonsu dinastija, kurai sekoja tai radniecīgā Avisu dinastija. No 1580. līdz 1640. gadam Portugāle zaudēja neatkarību, atrodoties personālūnijā ar Spāniju. Pēc neatkarības atgūšanas, Portugālē valdīja Bragansas dinastija. Valsts starptautiskā ietekme šajā laikā bija zaudēta, taču tai joprojām piederēja vērtīgā Brazīlijas kolonija. Pēc Brazīlijas Impērijas neatkarības pasludināšanas, Portugāle 19. gadsimtā centās atgūt koloniālo varenību, paplašinot savas kolonijas Angolā un Mozambikā.


Tālis Freimanis

Tālis Freimanis (dzimis 1946. gadā) ir latviešu basketbolists, finansists un luterāņu mācītājs. Viņš ir bija bankrotējušās "Bankas Baltija" prezidents, par savu lomu bankrotā sodīts ar cietumsodu.


Franka Bateliča

Franka Bateliča (; dzimusi Rijekā, Horvātijā) ir horvātu dziedātāja, dziesmu autore un balss akrise. Franka piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē, pārstāvot Horvātiju ar dziesmu Crazy. Savā pusfinālā viņa ieguva 17. vietu, kas neļāva viņai kvalificēties finālam.


Apes iela (Jūrmala)

Apes iela ir iela Jūrmalā, Kauguru un Slokas apkaimēs. Visā garumā ielas pārnumuru puse pieder Slokai, bet nepārnumuru puse — Kauguriem.

Apes iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas krustojumā ar Tirzas ielu. Kopējais ielas garums ir 560 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Apes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Nurmuižas pils

Nurmuižas pils (Nurmhusen) ir bijusī Livonijas ordeņa vasaļa pils Laucienē, kas celta 16. gadsimta otrajā pusē. Līdz 1920. gada zemes reformai pils piederēja Firksu dzimtai. Tas ir lielākais muižas komplekss, kas saglabājies līdz mūsdienām un šobrid atrodas Talsu novada Laucienes pagastā.


Olga Ripakova

Olga Ripakova (; dzimusi Aleksejeva ) ir Kazahstānas vieglatlēte.

Karjeru sākusi septiņcīņā, pēc tam specializējusies tāllēkšanā, pašlaik pārsvarā startē trīssoļlēkšanā. Trīs reizes piedalījusies olimpiskajās spēlēs (, , ). Trīssoļlēkšanā 2012. gadā Londonā izcīnījusi zelta medaļu, savukārt pēc četriem gadiem Riodežaneiro — bronzas medaļu. Ir vairākkārtēja Āzijas spēļu medaļniece (trīs reizes bijusi čempione), vienu sudraba un divas bronzas medaļas izcīnījusi Pasaules čempionātā.

Viņas personiskie rekordi trīssoļlēkšanā gan stadionā, gan telpās ir starp visu laiku labākajiem rezultātiem šajā disciplīnā. 2023.g. februārī paziņojusi par profesionālās karjeras beigām.


Aleksandra Elbakjana

Aleksandra Elbakjana (; dzimusi ) ir kazahu datorprogrammētāja.

Studējusi Almati, kur ieguvusi bakalaura grādu datorzinātnē, specializējoties informācijas drošībā. 2011. gadā sākusi Sci-Hub projektu. Sci-Hub mājaslapā pieejami vairāk nekā 64,5 miljoni akadēmisko rakstu bez maksas. 2015. gadā mājaslapa (un Elbakjana) tika iesūdzēta tiesā par autortiesību pārkāpumiem. Pašlaik Elbakjana slēpjas, baidoties no izdošanas ASV (kur viņa tika apsūdzēta).

Žurnāls Nature Elbakjanu nosauca par vienu no desmit cilvēkiem 2016. gadā, kas bija zīmīgi zinātnē. Ars Technica viņu ir salīdzinājuši ar Āronu Švarcu, The New York Times — ar Edvardu Snoudenu.


Harilajs Vasilaks

Harilajs Vasilaks (; dzimis 1875. gadā, miris ) bija grieķu vieglatlēts un pirmais, kurš uzvarēja maratona distancē. Viņš izcīnīja arī sudraba medaļu 1896. gada vasaras olimpisko spēļu maratona distancē.


Moldova olimpiskajās spēlēs

Moldova olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1994. gada, kad tā pirmo reizi piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs, kas notika Albērvilā. Pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās piedalījās Moldova notika 1996. gadā Atlantā. Kopš tā laika Moldova ir piedalījusies gan visās ziemas olimpiskajās spēlēs, gan visās vasaras olimpiskajās spēlēs.

Līdz 1994. gadam Moldovas sportisti ir startējuši citu valstu sastāvā olimpiskajās spēlēs — Krievijas Impērijas (1990—1912), Rumānijas (1924—1936), Padomju Savienības (1952—1988) un Apvienotās komandas (1992) sastāvos.

Līdz šim Moldovas atlēti olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 6 olimpiskās medaļas, visas vasaras olimpiskajās spēlēs.


Fabrikas iela (Jūrmala)

Fabrikas iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Fabrikas iela sākas krustojumā ar Kokles ielu un beidzas ar strupceļu 7 metrus aiz krustojuma ar Dzērvju ielu. Kopējais ielas garums ir 145 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Fabrikas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Friča Brīvzemnieka iela (Jūrmala)

Friča Brīvzemnieka iela ir iela Jūrmalā, Jaundubultu un Dubultu apkaimēs. Friča Brīvzemnieka iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas ar strupceļu netālu no dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 550 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Friča Brīvzemnieka ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Ņiigata

Ņiigata (, Niigata-shi, ) ir pilsēta Japānā, Ņiigatas prefektūras administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Japāņu jūras krastā, Honsju salas ziemeļrietumos. 2016. gadā pilsētā dzīvoja 807 tūkstoši iedzīvotāju. Meidzi restaurācijas laikā Ņiigata kļuva par brīvostu. Pilsētā valda mitrs subtropu klimats.


Ulvis Bērziņš

Ulvis Bērziņš (dzimis ) ir Latvijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2019. gada spēlē Latvijas futbola 1. līgas kluba FK Smiltene/BJSS sastāvā.


Mario Maslačs

Mario Maslačs (dzimis ) ir Serbijas futbolists, aizsargs. Kopš 2023. gada spēlē Slovākijas kluba Dolný Kubín sastāvā.


Aizstirne

Aizstirne ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 2,2 km no pagasta centra Rugājiem, 18,2 km no novada centra Balviem un 225,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no autoceļu P47 (Balvi–Kapūne) un V488 (Rugāji–Ranguči) krustojuma.


Aleksandropole (Rugāju pagasts)

Aleksandropole ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 0,9 km no pagasta centra Rugājiem, 17,6 km no novada centra Balviem un 224,4 km no Rīgas. Apdzīvotā vieta faktiski ir daļa no Rugāju ciema.


Anengofa

Anengofa ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 7,8 km no pagasta centra Rugājiem, 25,9 km no novada centra Balviem un 229,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem Palaceņas upes krastā.


Baldones (Rugāju pagasts)

Baldones (arī Baldūne, Baldūnes) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 11,2 km no pagasta centra Rugājiem, 23,4 km no novada centra Balviem un 213,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), netālu no Vārnienes upes.


Bērzuleja

Bērzuleja ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5,5 km no pagasta centra Rugājiem un 214,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Vornīnes upes krastā.


Čika

Čika (, ; dzimusi 11. gadsimta pirmajā pusē Zadarā, mirusi pēc 1095. gada Zadarā) bija horvātu benediktiešu mūķene, Zadaras Svētās Marijas baznīcas dibinātāja. Viņa arī ir pazīstama kā Čikas stundu grāmatas autore, kas ir vecākā Eiropā saglabājusies lūgšanu grāmata personīgajai lietošanai.

Čika bija Dujama un Vekenegas meita, priora Madi radiniece, Andrija sieva un Vekengas māte. Viņa bija dižciltīgās patriciešu Madi ģimenes locekle. Pēc vīra nāves 1066. gadā Čika ar ģimenes palīdzību atklāja Zadaras Svētās Marijas klosteri. Karalis Petars Krešimirs IV, klosteri pakļaujot zem karaliskās aizsardzības, Čiku nodēvēja par savu māsu, lai gan šāda radniecība tiek apšaubīta.


Jeremijas grāmata

Jeremijas grāmata ir otrā no vēlīno praviešu grāmatām jūdaisma un kristiešu Bībelēs. Tās saturs atspoguļo notikumus Jūdejā no 627. p.m.ē līdz 582. p.m.ē. Oriģinālais teksts ir rakstīts sarežģītā un poētiskā senebreju valodā, izņemot 10:11 pantu, kas rakstīta Bībeles aramiešu valodā. Līdz mūsdienām teksts ir nonācis divās līdzīgās, bet atšķirīgās versijās — senebreju un grieķu tulkojumā (Septuaginta), kas joprojām dod teologiem un vēsturniekiem iemeslus dažādām teksta interpretācijām. Grāmatas saturs domāts kā vēsts Babilonijas trimdā esošajiem ebrejiem, izskaidrojot viņu nelaimes ar piekopto elkdievību. Ebreji tiek salīdzināti ar neuzticīgu sievu un nepaklausīgiem bērniem. Dieva sods par viņu pārkāpumiem ir neizbēgams, taču tam var sekot apžēlošana. Jeremija nav laimīgs par savu pravieša lomu, viņš ir dusmīgs uz sevi, bet vēl vairāk uz Jeruzalemes iedzīvotājiem, kas neklausās viņa brīdinājumos. Par negāciju pilnajiem pareģojumiem viņu pat iesloga un iemet bedrē nomirt.

Grāmatā aptvertajā laikā tika veiktas reformas ebreju piekoptajā reliģijā, Babilonija sagrāva Asīriju, Ēģipte uz īsu brīdi pakļāva Jūdeju, kam sekoja Babilonijas iebrukums un vara, pret kuru ebreji divreiz sacēlās, uz ko babilonieši atbildēja nopostot Pirmo templi un izsūtot lielāko politiskās elites un iedzīvotāju daļu trimdā uz Babiloniju.

Grāmatu var sadalīt sešās daļās. 1.—25. nodaļa ir senākā daļa, kas satur Jeremijas pravietojumu galveno domu. 26.—29. nodaļa vēsta par viņa dzīvi un attiecībām ar citiem praviešiem. 30.—33. nodaļa iekļauj Dieva solījumu atkal palīdzēt ebrejiem un jaunas derības konceptu, ko jūdaisms un kristietība traktē atšķirīgi. 34.—45. nodaļa vēsta par attiecībām ar valdnieku Cedekiju un Jeruzalemes krišanu, 46.—51. nodaļa — par Dieva sodiem ebreju kaimiņtautām. 52. nodaļa atstāsta dažus Otrās Ķēniņu grāmatas pantus.

Lai arī liela daļa grāmatas teksta neapšaubāmi rakstīta neilgi pēc tajā aprakstītajiem notikumiem, jau Babilonijas trimdas laikā, grāmatas galīgā teksta veidošana varēja turpināties vairākus gadsimtus. Septuagintas grieķu teksts ir nedaudz īsāks un tajā ir citādāks satura izkārtojums. Grieķu versiju joprojām izmanto pareizticīgās baznīcas, kamēr jūdaismā un kristietībā izmanto senebreju tekstu.


Krievijas Federācijas republikas

Krievijas Federācijas republikas ir Krievijas Federācijas sastāvā esoši federālie subjekti. Atbilstoši 1993. gada Krievijas Federācijas konstitūcijai, valsti veido 85 federālie subjekti, no kuriem 22 ir republikas.


Aromūnu valoda

Aromūnu valoda (rrãmãneshti, armãneashti), arī Maķedonijas rumāņu valoda, ir indoeiropiešu valodu saimes romāņu valodu grupas valoda, kura ir dzimtā valoda aptuveni 113 tūkstošiem aromūniem. Aromūnu valodai radniecīga valoda ir rumāņu valoda. Aromūnu valoda stipri ietekmējusies no grieķu valodas un dienvidslāvu valodām.


Armēņu apustuliskā baznīca

Armēņu apustuliskā baznīca ir viena no senākajām kristīgajām baznīcām, kas veidojusies armēņu apdzīvotajās zemēs. Armēnija bija pirmā valsts, kas 4. gadsimtā kristietību pieņēma par valsts reliģiju. Baznīca par saviem dibinātājiem uzskata apustuļus Bartolomeju un Tadeju. Baznīcas sekotāji dzīvo galvenokārt mūsdienu Armēnijā un plašajā armēņu diasporā visā pasaulē. Kopā ar koptu, etiopiešu, sīriešu, eritrejiešu un indiešu baznīcām veido Austrumu pareizticīgo baznīcu, kas atzīst pirmo trīs ekumēnisko baznīcas koncilu lēmumus, līdz 451. gadam esot kopībā ar vēlāko Romas katoļu un Pareizticīgo baznīcu. 554. gadā armēņu baznīca atšķēlās no Romas un Konstantinopoles patriarhātiem. Baznīcas vadītāju sauc par katolikosu, un baznīcas šķelšanās dēl tajā ir divi katolikosi, viens no kuriem vada Armēnijas baznīcu, bet otrs diasporas baznīcas. Papildus, pastāv Jeruzalemes patriarhāts un Konstantinopoles patriarhāts, kas vada armēņu baznīcu savās valstīs.

Kristiešu misionāru darbība senās Armēnijas teritorijā esot sākusies drīz pēc Jēzus nāves. 301. gadā karalis pieņēma kristietību, un tā kļuva par valsts reliģiju. 5. gadsimtā Bībeli pārtulkoja armēņu valodā, un tās rakstīšanai tika izgudrots armēņu alfabēts.


Lietuvas kosmosa asociācija

Lietuvas kosmosa asociācija (, LKA) ir kosmiskās jomas asociācija Lietuvā. Tajā apvienojušās organizācijas un uzņēmumi, kas darbojas inženierijas, informācijas tehnoloģiju, dabas resursu, lauksaimniecības, biomedicīnas, biotehnoloģiju un fundamentālās zinātnes jomā. Asociācija dibināta 2009. gadā.

LKA biedri ir aktīvi iesaistīti Ielejas programmā (Slėnių programose), Nacionālajā kompleksajā programmā (Nacionalinėse kompleksinėse programose), Apvienotajā pētniecības programmā (Jungtinių tyrimų programose) un Eiropas FP7 programmā (7th Framework Programme).

2014. gadā kosmosā tika palaists Lietuvas viens no diviem pirmajiem pavadoņiem LitSat-1. Šis projekts bija Lietuvas kosmosa asociācijas un Kauņas tehnoloģiju universitātes ilgtermiņa kosmosa programmas pirmais posms.


Babītes iela (Jūrmala)

Babītes iela ir iela Jūrmalā, Bražciema apkaimē. Babītes iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju (A10) un beidzas pie pārbrauktuves pār dzelzceļa līniju, netālu no Priedaines stacijas. Ielas turpinājums aiz pārbrauktuves ir Spilves iela.

Babītes ielas kopējais garums ir 1110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Babītes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Baložu iela (Jūrmala)

Baložu iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Baložu iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas krustojumā ar Kāpu ielu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Baložu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Baldones iela (Jūrmala)

Baldones iela ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Baldones iela sākas krustojumā ar Upmalas ielu un Vāveru ielu un beidzas krustojumā ar Dreiliņu ielu. Kopējais ielas garums ir 235 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Baldones ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Vladimirs Bajenko

Vladimirs Bajenko (dzimis ) ir bijušais Ukrainas futbolists, aizsargs.

2018. gadā spēlējis Latvijas komandā Riga FC.


Džordžs Deiviss

Džordžs Deiviss (dzimis ) ir Sjerraleones futbolists, pussargs, Sjerraleones futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Austrijas kluba Admira Wacker sastāvā.

2018. gada sezonā spēlēja Latvijas Virslīgā kluba Riga FC sastāvā. Virslīgā aizvadījis 18 spēles.


Biškāni

Biškāni ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 9,0 km no pagasta centra Rugājiem un 232,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu P47 (Balvi–Kapūne) un P48 (Kārsava–Tilža–Dubļukalns).


Rīgas apvienotā Baltijas banka

Akciju sabiedrība Union Baltic Bank in Riga, zināma arī ar latvisko nosaukumu Rīgas apvienotā Baltijas banka, bija Latvijas banka. Dibināta 1991. gadā, 1997. gadā tika pievienota Latvijas Krājbankai.


Maksims Marusičs

Maksims Marusičs (dzimis ) ir Ukrainas futbolists, pussargs. Kopš 2023. gada spēlē Ukrainas komandā Veres Rivne.

Spēlējis Latvijas komandās RFS un FK Jelgava.


Bolupnīki

Bolupnīki (arī Bolupnieki) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 18,5 km no pagasta centra Rugājiem un 211,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Bolupes krastā.


Capurnīki

Capurnīki (arī Cepurnieki) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 10,8 km no pagasta centra Rugājiem un 214,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), Vornīnes upes krastā.


Cūkusola

Cūkusola (arī Cūkusala, ) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 12,2 km no pagasta centra Rugājiem un 235,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P48 (Kārsava–Tilža–Dubļukalns), Sudarbes upes krastā.


Tamirlans Džamalutdinovs

Tamirlans Džamalutinovs (; dzimis ) ir Krievijas futbolists, pussargs. Kopš 2023. gada spēlē Uzbekistānas kluba Surkhon Termez sastāvā.


Čušļi

Čušļi (arī Čušli) ir ciems Balvu novada Rugāju pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 7,4 km no pagasta centra Rugājiem un 230,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, pie Ilgančupes ietekas Sudarbē.


Bezils Retbouns

Filips Sentdžons Bezils Retbouns (; dzimis , miris ) bija Dienvidāfrikā dzimis angļu aktieris.

Lielbritānijā kļuvis pazīstams ar skatuves lomām Šekspīra lugās. Piedalījies arī vairāk nekā 70 filmās. Atveidojis Šerloka Holmsa lomu 14 Holivudas filmās no 1939. līdz 1946. gadam. Par lomām filmās "Romeo un Džuljeta" (Romeo and Juliet, 1936) un If I Were King (1938) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā".

Piedalījies arī tādās filmās kā "Anna Kareņina" (Anna Karenina, 1935), "Stāsts par divām pilsētām" (A Tale of Two Cities, 1935), Captain Blood (1935), "Robina Huda piedzīvojumi" (The Adventures of Robin Hood, 1938), "Frankenšteina dēls" (Son of Frankenstein, 1939), "Bāskervilu suns" (1939), The Adventures of Sherlock Holmes (1939), The Mark of Zorro (1940), Terror by Night (1946), We're No Angels (1955), The Court Jester (1955), The Last Hurrah (1958), Tales of Terror (1962), The Comedy of Terrors (1963) un Queen of Blood (1966).


Tīruma āboliņš

Tīruma āboliņš jeb matainais āboliņš (Trifolium arvense) ir augu suga āboliņu ģintī. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eiropā, tostarp diezgan bieži visā Latvijas teritorijā, kā arī dažviet Āfrikā un Āzijā. Suga ir plaši ieviesies ārpus pamatareāla. Augu grupas aug sausās, atklātās vietās: pļavās, ceļmalās, smilšainos pauguros un skrajos mežos.


Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests

Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (European Geostationary Navigation Overlay Service (EGNOS)) ir pavadoņos bāzēta papildināšanas sistēma (Satellite Based Augmentation System (SBAS)), kuru Eiropas Komisijas vārdā izstrādājusi Eiropas Kosmosa aģentūra un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (European Organisation for the Safety of Air Navigation (Eurocontrol)). Tas papildina GPS un GLONASS ziņojot par šo sistēmu pozicionēšanas datu uzticamību un precizitāti, kā arī pārraidot korekcijas. Nākotnē sistēma papildinās arī Galileo.

EGNOS sastāv no 40 pozicionēšanas stacijām (Ranging Integrity Monitoring Stations), 2 kontroles centriem (Mission Control Centres), 6 navigācijas stacionārajām Zemes stacijām (Navigation Land Earth Stations), EGNOS plašas zonas tīkla (EGNOS Wide Area Network (EWAN)) un 3 ģeostacionārajiem pavadoņiem. Zemes bāzes stacijas nosaka pavadoņu navigācijas sistēmu (GPS, GLONASS) datu precizitāti un pārraida aprēķinātās korekcijas sistēmas ģeostacionārajiem pavadoņiem. Lietotāji var brīvi piekļūt ģeostacionāro pavadoņu retranslētajiem korektūras datiem izmantojot uztvērējus ar EGNOS atbalstu vai caur internetu. Galvenais sistēmas izmantotājs ir aviācija.

Atbilstoši specifikācijai horizontālās atrašanās vietas precizitāte, lietojot EGNOS nodrošinātās korekcijas, ir augstāka par septiņiem metriem. Praksē horizontālās atrašanās vietas precizitāte ir līdz metram.

Līdzīgu pakalpojumu Ziemeļamerikā nodrošina plašas zonas papildināšanas sistēma (Wide Area Augmentation System (WAAS)), Krievijā diferenciālās korekcijas un uzraudzības sistēma (Система Дифференциальной Коррекции и Мониторинга (СДКМ)) un Āzijā Japānas multifunkcionālā pavadoņu papildināšanas sistēma (Multi-functional Satellite Augmentation System (MSAS)) ar Indijas ģeopapildināto GPS navigāciju (GPS-aided GEO augmented navigation (GAGAN)).

Galileo, Copernicus un EGNOS budžets no 2021. līdz 2027. gadam ir 14,8 miljardi EUR.


Elektroniskā identifikācijas karte

Elektroniskā identifikācijas karte (eID) jeb personas apliecība ir personu apliecinošs dokuments, kas apliecina tā turētāja identitāti un tiesisko statusu, to var izmantot gan identitātes apliecināšanai klātienē, gan arī e-identitātes apliecināšanai un dokumentu parakstīšanai virtuālajā vidē.

Dokumentiem, kas parakstīti ar eParakstu eID kartē, ir tāds pats juridiskais spēks, kā dokumentiem, kas parakstīti papīra formātā.

eID kartes numurs sastāv no diviem burtiem un septiņiem cipariem.


Bunkurs

Bunkurs () ir nocietināta būve, ko parasti izmanto militāriem mērķiem, lai aizsargātos pret uzbrukumiem, tostarp bombardēšanu un artilērijas uguni, kā arī pazemes patversme, ko izmanto aizsardzībai pret dažādām ārkārtas situācijām, piemēram, kodoluzbrukumiem, dabas katastrofām vai terorisma draudiem.


Meteļu katoļu baznīca

Meteļu Kristus Apskaidrošanas baznīca () ir 1822. gadā uzcelts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidos, Lazdiju rajona pašvaldības Meteļus ciemā, starp Meteļa ezeru austrumos un Dusas ezeru rietumos. Baznīca atrodas Meteļu reģionālā parka teritorijā.

Pirmo baznīcu. nodibinot draudzi, šajā vietā 1619. gadā uzcēla Kijivas kastelāns Povils Sapega (Povilas Sapiega, pirms 1546–1580). 1655. gadā to nodedzināja krievu karaspēks. 1711. gadā uzcēla jaunu koka baznīcu. 1807. gadā baznīcā iespēra zibens un tā nodega. No 1819. līdz 1822. gadam uzcēla pāsreizējo baznīcu. 1885. gadā tai piebūvēja torņus. 1909. gadā tika iebūvētas ērģeles.


Stīvens Leibats

Stīvens Džons Leibats (; dzimis , miris ) bija profesionāls Austrālijas futbolists, kurš spēlēja aizsarga pozīcijā.

Pēc spēlētāja karjeras Leibats paziņoja, ka ir gejs. No 2021. gada Leibats strādāja Sidnejas Sentvinsenta slimnīcā rehabilitācijas nodaļā. Tur viņš satika pacientu Ianu Paveju, kuram ziedoja savu nieri.

Par Leibata pazušanu ziņoja . Policija viņa ķermeni atrada nākamajā dienā Kabaritas pludmales, Jaundienvidvelsā. Konstatēts, ka Leibats izdarījis pašnāvību.


Jukatanas Republika

Jukatanas Republika () bija neatzīta valsts Jukatanas pussalā, kas atdalījās no Meksikas sakarā ar federālisma atcelšanu valstī un pastāvēja no 1841. līdz 1848. gadam.

1847. gada Kastu kara dēļ Jukatanas Republika lūdza Meksikas militāro palīdzību. Tā tika sniegta ar nosacījumu, ka Republika atkal pievienosies Meksikas Federācijai. Republika pastāvēja septiņus gadus — līdz 1848. gadam, kad pēc ilgām sarunām un spiediena rezultātā tā tika pievienota Meksikai. 1848. gadā tika noslēgts starptautisks līgums, ar kuru Jukatana tika atzīta par Meksikas sastāvdaļu.


Northemptonas katedrāle

Northemptonas katedrāle () jeb Sv. Marijas un Sv. Toma katedrāles baznīca () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Anglijas vidienes grāfistes Northemptonšīras Northemptonas pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu Northemptonas diecēzes galvenā baznīca.


Kāravkalns

Kāravkalns ir pilskalns, kas atrodas Kurzemē, Talsu novada Lībagu pagastā uz dienvidiem no Mundigciema. Valsts nozīmes kultūras piemineklis.

Pilskalna plakuma izmērs 20 x 40 metri. Ziemeļu pusē apmēram 10 metrus zem plakuma līmeņa atrodas terase. Datējums — vēlais dzelzs laikmets. Pirmās ziņas par pilskalnu 1934. gadā sniedza Eduards Šturms. 1937. gadā to uzmērīja Ādolfs Karnups. 1985. gadā arheologs Jānis Asaris, izmantojot ģeoloģisko zondi, plakumā konstatēja 0,2—0,7 metrus biezu kultūrslāni.


Pēteris Cimdiņš

Pēteris Cimdiņš (1944—2024) bija latviešu biologs, habilitēts bioloģijas doktors. Pētīja Latvijas ezeru un mazo upju ekoloģiju. Latvijas augstākās izglītības un zinātnes valsts ministrs (1995—1997). Vidzemes Augstskolas rektors (2001—2005). Latvijas Zinātņu akadēmijas īstenais loceklis (1992) un Valsts emeritētais zinātnieks (2007).


Pirmais Taizemes - Laosas Draudzības tilts

Pirmais Taizemes - Laosas Draudzības tilts (, ) ir 1994. gadā atklāts autotransporta/gājēju/dzelzceļa tilts pār Mekongas upi, kas savieno Taizemi un Laosu.

1,17 kilometrus garajam tiltam ir divas 3,5 metrus platas transporta joslas, divas 1,5 metrus platas gājēju joslas, bet pa vidu - 1000 mm sliežu platuma dzelzceļa līnija. Tā kā abās valstīs atšķiras autoceļu puses, kādā pārvietojas autotranports, tilta Laosas pusē atrodas vieta, kur braukšanas puses mainās. Tilts tika uzcelts ar Austrālijas atbalstu un tas bija pirmais tilts pār Mekongu līdz pat Mekongas deltai. Kopš šī tilta uzcelšanas Mekongas lejtecē uzcelti vēl septiņi tilti.


Vaino Veljass

Vaino Veljass (; dzimis , miris ) bija padomju un igauņu diplomāts un politiķis. Veljass bija Igaunijas Komunistiskās partijas vadītājs padomju okupētajā Igaunijā no 1988. līdz 1990. gadam, un Igaunijas Kreisās Partijas vadītājs neatkarīgajā Igaunijā no 1990. līdz 1995. gadam.


Ņikita Priimkovs-Rostovskis

Ņikita Priimkovs-Rostovskis (; miris pēc 1579. gada) bija Krievijas caristes valsts un militāris darbinieks, kņazs, golova, vojevoda un vietvaldis Ivana Bargā laikā.

Piedalījies Krievu—zviedru karā un Livonijas karā Latvijas un Igaunijas teritorijā. Pēc Alūksnes ieņemšanas 1560. gadā, kļuva par tās vietvaldi. No 1577. līdz 1578. gadam — Valmieras vojevoda.


Jāzeps Ļosiks

Jāzeps Ļosiks (; 1883—1940) bija baltkrievu sabiedriskais un politiskais darbinieks, rakstnieks, publicists, valodnieks un pasniedzējs. Jakuba Kolasa tēvocis.


Altaja guberņa

Altaja guberņa () bija Krievijas Impērijas un PSRS administratīvi teritoriāla vienība, kas pastāvēja 1917–1925. gadā. 1925. gada 25. maijā guberņas teritorija kļuva par daļu no Sibīrijas apgabala. Administratīvais centrs bija Barnaula.

Tā kalpoja par atspēriena punktu boļševiku ofensīvai Sibīrijā un Tālajos Austrumos.


Punta

Punta (ēģiptiešu: ) bija sena zeme, kas pazīstama no Senās Ēģiptes tirdzniecības aprakstiem. Tā ražoja un piegādāja ēģiptiešiem zeltu, mirres, melnkoku, ziloņkaulu, dzīvniekus un citas preces. Pirmā dokumentos aprakstītā ekspedīcija uz Puntu notika V dinastijas faraona Sahuras laikā (25. gs p.m.ē.). Pēdējais pazīstamais faraons, kurš devās ekspedīcijā uz Puntu, bija XX dinastijas Ramzess III (12. gs p.m.ē.). Pēc tam nostāsti par Puntu vēl ilgi saglabājās ēģiptiešu literatūrā. Mūsdienās vēsturnieku vidū nav vienota uzskata par Puntas atrašanās vietu. Populārākās hipotēzes - Eritreja, Džibutija, Etiopijas ziemeļaustrumi, Somālija, Sudānas ziemeļaustrumi. Somālijas reģions Puntlenda savu vārdu ir ieguvis no Puntas senās zemes.


UEFA Eiropas čempionāts telpu futbolā

UEFA Eiropas čempionāts telpu futbolā ir UEFA vadīto vīriešu nacionālo telpu futbolā izlašu galvenās telpu futbola sacensības.


2026. gada UEFA Eiropas čempionāts telpu futbolā

2026. gada UEFA Eiropas čempionāts telpu futbolā (UEFA Futsal Euro 2026), būs 13. starptautiskais UEFA Eiropas čempionāts telpu futbolā, kas ir starptautiskais telpu futbola čempionāts, ko organizē UEFA Eiropas vīriešu izlasēm.

Pēc 2022. gada šis būs otrais turnīrs, kas notiks ar četru gadu intervālu un kurā piedalīsies 16 komandas. Tas notiks no 2026. gada 18. janvāra līdz 8. februārim. Turnīrs notiks Latvijā un Lietuvā, kas ir pirmā reizi, kad turnīru rīko divās valstīs.

Pašreiz Portugāle ir divkārtējie čempioni pēc iepriekš uzvarām 2018. un 2022. gada čempionātos.


Abugida

Abugida ir segmentāla rakstība, kurā līdzskaņu—patskaņu virkne tiek rakstīta kā viena vienība, kas apzīmē konkrētu skaņu vai fonēmu. Šī sistēma tiek izmantota daudzās Dienvidāzijas un Dienvidaustrumāzijas valodās, kā arī dažās Āfrikas un Austrālijas valodās. Abugidā simboli apzīmē konkrētu divu vai vairāku skaņu kombināciju. Piemēram, dēvanāgarī rakstība, kas tiek izmantota hindi, marathu un citās valodās, ir abugida. Katra rakstzīme jeb akšara veido noteiktu fonēmu, un, ja ir nepieciešams mainīt skaņu, tad tas tiek panākts, mainot rakstības zīmes formu vai pieliekot papildu simbolu.


Šonesijs Bārbers

Šonesijs Kempbels Bārbers (; dzimis , miris ) bija kanādiešu vieglatlēts, startēja kārtslēkšanas sacensībās.

Bārbers pārvarot augstumu izcīnīja zelta medaļu kārtslēkšanā, 2015. gada Pasaules čempionātā vieglatlētikā Pekinā. Bārbers kļuva arī par Panamerikas spēļu čempionu, uzvarot 2015. gada spēlēs pārvarot augstumu. Kā arī izcīnīja bronzas medaļu 2014. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Glāzgovā.

Viņa personīgais kārtslēkšanas rekords (5,93 metri) uzstādīts , un tas ir pašreizējais Kanādas rekords. Viņa personīgais rekords telpās ir 6,00 metri, kas uzstādīts 2016. gadā un arī ir Kanādas rekords. Barberam kopā ar Lasāro Borhesu pieder Panamerikas spēļu rekords. Viņam pieder arī NCAA koledžas iekštelpu rekords (5,91 m).

Bārbers nomira savās mājās no medicīniskām komplikācijām, kas sekoja pēc ilgstošas slimošanas. Viņam bija 29 gadi.


Barber

Barber ir angļu, normāņu franču un kataloniesu uzvārds. Saistītie vārdi: Barbieri (itāļu valodā), Barbero (itāļu un spāņu valodā), Barbeiro (portugāļu valodā), Barbier (franču valodā). Radniecīgi ir arī Barbiero (itāļu valodā), Barberis (itāļu valodā) un Barberopoulou (grieķu valodā). Uzvārds cēlies no bārddziņa profesijas.


Vidējās joslas vampīri

"Vidējās joslas vampīri" () ir Krievijas detektīvseriāls ar Juriju Stojanovu galvenajā lomā. Seriālu producē Start Studio. Pirmo divu sēriju pirmizrāde bija 2021. gada 18. martā. Televīzijas pirmizrāde notika 2021. gada 9. augustā kanālā TNT. 2021. gada 28. aprīlī seriālu pagarināja uz otro sezonu. Otro sezonu sāka demonstrēt 2022. gada 13. decembrī.


Jurijs Stojanovs

Jurijs Stojanovs (; dzimis , Odesā, Ukrainas PSR, PSRS) ir padomju un Krievijas kino un teātra aktieris, komiķis, parodists, TV raidījumu vadītājs un mūziķis.

Filmējies daudzās kino un televīzijas filmās un seriālos, no kuriem pazīstamākais ir komēdijas skeču seriāls Gorodok (1993—2012). Vēl filmējies detektīvseriālā "Vidējās joslas vampīri" (2021, 2023). Stojanovs vairākkārt nominēts un ieguvis dažādas kino un teātra balvas.


Īlaķu katoļu baznīca

Īlaķu Sv. Jaunavas Marijas Kunga atklāsmes baznīca () ir 1895. gadā uzbūvēts neogotikas stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļrietumos, Skodas rajona pašvaldības Īlaķu ciemā. Baznīca ir reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 16055). Pirmā baznīca Īlaķos uzcelta 1640. gadā, otrā — 1701. gadā, trešā — 1744. gadā. 1843. gadā tika nodibināta atsevišķa draudze. Pašreizējās baznīcas projekta autors ir Kauņas guberņas arhitekts Ustins Golinevičs (Ustinas Golinevičius, 1829—1894).


Šrūsberi katedrāle

Šrūsberi katedrāle () jeb Kristiešu palīdzības Dievmātes un Sv. Alkantaras Pētera katedrāles baznīca () ir Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Anglijas Šropšīras grāfistes Šrūsberis pilsētā. Baznīca ir 1850. gadā dibinātās Romas katoļu Šrūsberi diecēzes galvenā baznīca. Neogotiskā katedrāle celta no 1852. lidz 1856. gadam un tās projekta autors ir E. V. Pjūdžins (E. W. Pugin, 1834—1875).


Klusā revolūcija

"Klusā revolūcija" () ir 2018. gada Vācijas vēsturiska drāmas filma, kuras režisors ir Larss Kraume. Filmā galvenās lomas atveido Leonards Šeihers, Toms Grāmencs, Lēna Klenke un Jonass Daslers.

Filma stāsta par vidusskolas klasi komunistiskajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā, kuri skolā ietur klusuma brīdi, lai godinātu 1956. gada Ungārijas revolūcijas upurus.

Filmas "Klusā revolūcija" pirmizrāde notika Berlīnes starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.


Daugavas vārti

Daugavas vārti ir Daugavas posms Augšdaugavas novadā starp Krāslavu un Naujeni, lejpus Slutišķiem, dabas parka Daugavas loki teritorijā. Upes posms ar nosaukumu "Daugavas Vārtu kraujas" ir aizsargājams dabas piemineklis.

Tas ir Daugavas senlejas sašaurinājums starp Latgales un Augšzemes augstienēm. Šeit ieleja sašaurinās no 2,7 kilometriem līdz 500 metriem. Abos upes krastos izveidojušās vairāk nekā 40 metrus augstas kraujas - Slutišķu krauja labajā krastā un Ververu krauja kreisajā. Šaurā joslā gar Daugavas krastu ir izveidojies dabisks akmeņu bruģis. Pašā upē vairākas krāces un akmeņaini sēkļi.


StudioCanal

StudioCanal S.A.S. ir Francijas filmu veidošanas un izplatīšanas kompānija. Uzņēmums ir Canal+ Group struktūrvienība, kas pieder Vivendi.


Daallo Airlines

Daallo Airlines ir Dubajā reģistrēta Somālijas lidsabiedrība, kuras galvenā bāze atrodas Džibutijā, Džibuti-Ambuli starptautiskajā lidostā. Dibināta 1991. gadā.


Kaspars Bušs

Kaspars Bušs (1919 - 1988) bija latviešu mežzinātnieks, ekologs, izstrādājis jaunu mežu tipoloģisko klasifikāciju Latvijai, jaunus mežu apsainiekošanas un audžu veidošanās principus.


Tauta. Zeme. Valsts.

"Tauta. Zeme. Valsts." (līdz 2024. gada 5. februārim – "Apvienība Latvijai") ir 2022. gadā izveidota politisko partiju apvienība, kuru tā gada 27. aprīlī izveidoja partijas "Par Cilvēcīgu Latviju", "Tēvzemes mantojums", "Brīvai stiprai Latvijai" un "Latvijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija" (pēdējā apvienību 2022. gada jūlijā pameta, lai vēlēšanās startētu no Zaļo un Zemnieku savienības saraksta Latvijas Zaļās partijas vietā).

Apvienība startēja 14. Saeimas vēlēšanās ar PCL valdes priekšsēdētāju Māri Možvillo priekšgalā. Apvienība vēlēšanās ieguva tikai 0,33% un Saeimā neiekļuva.

2024. gada februārī pirms sarakstu iesniegšanas dalībai Eiropas Parlamenta vēlēšanās tai pievienojās bijušais Nacionālās apvienības politiķis 14. Saeimas deputāts Aleksandrs Kiršteins ar savu jaundibināto biedrību "Latvijas neatkarības kustība" un kļuva par saraksta pirmo numuru. "Tauta. Zeme. Valsts." bija A. Kiršteina pārstāvētās Latvijas Nacionālās neatkarības kustības sauklis 5. Saeimas vēlēšanās. Vēlāk martā saraksts tika pārsaukts par "Tauta. Zeme. Valstiskums." pēc CVK lēmuma. CVK ir tā lēmusi, jo atbilstoši likumam partijas nosaukumā nedrīkst ietvert vārdus "Latvijas Republika", valsts un pašvaldību institūciju nosaukumus, kā arī vārdus "valsts" vai "pašvaldība".


Mikeli lēne

Mikeli lēne (, ) bija dibināta 1831. gadā kā Somijas lielhercogistes guberņa, tolaik dēvēta par Mikeli (Sanktmihelsas) guberņu (). Tās centrs bija Mikeli (Sanktmihelsas) pilsēta.

Pēc 1917. gada Somijas Republikas sastāvā to latviski dēvēja par Mikeli apgabalu. Pēc administratīvās reformas 1997. gadā tā kļuva par Austrumsomijas provinces (Itä-Suomen lääni, Östra Finlands län) daļu, ko pēc 2011. gada reformas sadalīja Ziemeļsavo, Dienvidsavo un Ziemeļkarēlijas reģionos.


Sārtā iela

"Sārtā iela" () ir 1945. gada ASV film noir filma, kuras režisors ir Frics Langs, bet scenārija autors Dadlijs Nikolss. Filmā galvenās lomas atveido Edvards Robinsons, Džoana Beneta un Dens Durjea. Visi trīs aktieri atveidoja galvenās lomas arī Langa iepriekšējā filmā "Sieviete logā" (The Woman in the Window, 1944). Filma balstīta uz franču rakstnieka Žorža de la Fušardjēra romānu La Chienne. Šī ir otrā romāna adaptācija pēc Žana Renuāra 1931. gada filmas La Chienne.

Filma stāsta par pusmūža krīzē esošo Krisu (Robinsons), kurš sadraudzējas ar jaunu sievieti Kitiju (Beneta), kuras līgavainis (Durjea) pārliecina Krisu apkrāpt.

Filmas "Sārtā iela" pirmizrāde notika un to izplatīja Universal Pictures. Tīmekļa vietnē Rotten Tomatoes filmai ir 100% vērtējums. Filma ir neaizsargājams darbs.


Džoana Beneta

Džoana Džeraldīna Beneta (; dzimusi , mirusi ) bija amerikāņu kino, teātra un televīzijas aktrise, piedalījusies vairāk nekā 70 filmās.

Beneta vislabāk pazīstama ar femme fatale lomām Frica Langa film noir filmās Man Hunt (1941), "Sieviete logā" (Woman in the Window, 1944) un "Sārtā iela" (1945). Atveidojusi galveno lomu arī ABC 1960. gadu gotiskajā ziepju operā Dark Shadows, par ko viņu nominēja Emmy balvai.

Piedalījusies arī tādās filmās kā Bulldog Drummond (1929), Disraeli (1929), Me and My Gal (1932), "Mazās sievietes" (Little Women, 1933), "Noslēpums aiz durvīm" (Secret Beyond the Door, 1947), The Woman on the Beach (1947), The Reckless Moment (1949), Father of the Bride (1950), Father's Little Dividend (1951), We're No Angels (1955) un There's Always Tomorrow (1956). Savu pēdējo lomu nospēlējusi Dario Ardžento kulta šausmu filmā "Nopūtas" (1977), par ko nominēta Saturna balvai.


Artūrs Ausējs

Artūrs Ausējs (dzimis Olainē) ir latviešu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā. 2024. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu BK Ventspils. 2019. gada LBL čempions VEF Rīga sastāvā. A. Ausējs ir Latvijas basketbola izlases spēlētājs.


Vīpuri lēne

Vīpuri lēne (, ) bija dibināta 1634. gadā kā Zviedrijas Karalistes Vīpuri un Savonlinnas lēne (Viborgs och Nyslotts län, Viipurin ja Savonlinnan lääni). No Lielajā Ziemeļu karā un krievu—zviedru karā okupētajām Somijas daļām 1744. gadā izveidoja Viborgas guberņu (Выборгская губерния) Krievijas impērijas sastāvā, ko 1783.–1796. gadā sauca par Viborgas vietniecību, bet 1802. gadā pārdēvēja par Somijas guberņu (Финляндская губерния).

Pēc visas Somijas pakļaušanas un Somijas lielhercogistes izveides Viborgas guberņu 1812. gadā iekļāva tās sastāvā. Guberņas centrs bija Vīpuri (Viborgas) pilsēta.

Pēc 1917. gada Somijas Republikas sastāvā to latviski dēvēja par Vīpuri apgabalu. Tā austrumu daļu Ziemas kara laikā 1940. gadā okupēja Sarkanā armija un inkorporēja Karēļu-somu PSR sastāvā. Somijā palikušo rietumu daļu 1945. gadā pārdēvēja par Kimi lēni (Kymen lääni).

Pēc administratīvās reformas 1997. gadā tā kļuva par Dienvidsomijas provinces (Etelä-Suomen lääni, Södra Finlands län) daļu, ko pēc 2011. gada reformas sadalīja.

Mūsdienās neokupētā Vīpuri lēnes daļa ietilpst Kimenlākso un Dienvidkarēlijas reģionos.


Īzaks Zelenskis

Īzaks Zelenskis (; 1890—1938) bija revolucionārs, padomju valsts un Komunistiskās partijas darbinieks.


Unce

Unce () ir masas mērvienība, kas tiek izmantota Amerikas Savienotajās Valstīs un citās valstīs, kas pieņēmušas anglosakšu mērvienības sistēmu. Tās starptautiskie simboli ir oz, oz. vai ℥. Viena unce ir 28,349523125 grami. 16 unces ir vienādas ar 1 mārciņu. Vēl plaši izmanto tā saukto Trojas unci, galvenokārt, zelta, sudraba un citu dārgmetālu mērīšanā. Viena Trojas unce ir aptuveni 31,1035 grami.

Līdz 19. gadsimta vidum arī Latvijas teritorijā izmantoja unces mērvienību. 1 unce bija 26,175 grami. Vienā uncē bija 2 lotes un 8 kventiņi.


Pašcieņa (partija)

"Pašcieņa" ir centriski-labēja partija Latvijā, kas tika dibināta 2021. gada 19. februārī kā reģionāla partija ar nosaukumu "Ropažu komanda". 2023. gada 2. septembrī partijai tika mainīts nosaukums, darbības mērķi un amatpersonas. Sākotnēji partija veidota, lai pārstāvētu Ropažu novada reģionālās intereses. Partijas priekšsēdētājs ir Jānis Lapinskis, priekšsēdētāja vietnieks Artūrs Leitlands.


Stopotājs

"Stopotājs" () ir 1953. gada ASV film noir trillera filma, kuras režisore ir Aida Lupino. Filmā galvenās lomas atveido Edmonds O'Braiens, Frenks Lavdžojs un Viljams Talmans.

Filma stāsta par stopotāju, kurš saņem gūstā divus draugus, kas dodas uz Meksiku.

Filmas "Stopotājs" pirmizrāde notika un to izplatīja RKO Radio Pictures. "Stopotājs" ir vienīgā klasiskā film noir žanra filma, kuras režisore ir sieviete. 1998. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma". Filma ir neaizsargājams darbs.


Zemeņu āboliņš

Zemeņu āboliņš (Trifolium fragiferum) ir āboliņu ģints suga, kuras dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Eiropā tā ir plaši sastopama, Latvijā reti un salveidīgi, tikai dažviet Baltijas jūras un Rīgas līča piekrastē. Sugai nodala divas pasugas, no kurām viena saistīta ar ziemeļu (arī Latviju), otra — ar dienvidu teritorijām.


Small Soldiers

Small Soldiers ir 1998. gada ASV animācijas spēlfilma, kuras režisors ir Džo Dante. Galvenās lomas tajā tēlo Kirstena Dansta un Gregorijs Smits, balss lomas ieskaņojuši Frenks Landžella un Tomijs Lī Džonss. Filma ir par rotaļlietām, kas pēc kļūdaini uzstādīta militāra mikroprocesora uzsāka karu savā starpā un pusaudzi Alanu Abernatiju, kas mēģina rotaļlietas apturēt.

Filmas pirmizrāde notika 1998. gada 10. jūlijā. Tā saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un nopelnīja 71,8 miljonus ASV dolāru pie 40 miljonu liela budžeta. Small Soldiers veltīta Fila Hartmena piemiņai, kuru nogalināja 2 mēnešus pirms filmas pirmizrādes. Šī arī ir pēdējā filma, kurā piedalījās Klints Vokers (1927—2018).


Klāvs Bethers

Klāvs Bethers (dzimis Aizputē) ir Latvijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, pārstāv Latvijas jauniešu futbola izlases. Kopš 2023. gada Bethers spēlē Itālijas C sērijas komandā Catania.


Catania FC

Catania Football Club ir profesionāls Itālijas futbola klubs no Katānijas, Sicīlijas salā. Klubs tika dibināts 1929. gadā un spēlē Itālijas C sērijā. Klubs savas mājas spēles aizvada Stadio Angelo Massimino stadionā, kurā ir 23 266 skatītāju vietas.

Catania klubs ir aizvadījis 17 sezonas A sērijā, četras reizes sasniedzot astoto vietu. Pēdējo reizi Itālijas augstākajā futbola līgā Catania aizvadīja 2013–14. gada sezonā.

Kopš 2023. gada komandā spēlē latviešu futbolists Klāvs Bethers.


Vidzemes, Igaunijas un Somijas tieslietu kolēģija

Vidzemes, Igaunijas un Somijas tieslietu kolēģija (, ) bija Krievijas Impērijas pārvaldības iestāde ar mūsdienu ministrijai līdzīgām administratīvām un tiesu funkcijām. To izveidoja ķeizarienes Katrīnas I valdīšanas laikā 1728. gadā pēc Vidzemes un Igaunijas kapitulācijas Lielā Ziemeļu kara laikā un inkorporācijas Krievijas Impērijas sastāvā. Sākotnēji to sauca par Livonijas un Igaunijas tieslietu kolēģiju, bet pēc Viborgas guberņas izveides ķeizariene Katrīna II 1762. gadā to lika pārdēvēt par Vidzemes, Igaunijas un Somijas tieslietu kolēģiju. Impērijas varas centralizēšanas laikā 1832. gadā ķeizars Nikolajs I kolēģiju likvidēja.

Kolēģijas biroja darbs notika vācu valodā.


Zaļganais kailgliemezis

Zaļganais kailgliemezis (Limacus maculatus) ir lauku kailgliemežu dzimtas gliemezis. Tā ir Latvijā sveša sauszemes gliemežu suga, kas pirmo reizi konstatēta 2010. gadā. Lai noskaidrotu sugas izplatību, Latvijas Malakologu biedrība zaļgano kailgliemezi pasludināja par Gada gliemi 2024.


Palonu katoļu baznīca

Palonu Dieva apredzības baznīca () ir 1895. gadā uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas ziemeļdaļā, Radvilišķu rajona pašvaldības Palonu miestā.

Pirmā kapela Palonos minēta 1784. gadā. No 1877. gada — Baisogalas draudzes filiālbaznīca. No 1918. līdz 1919. gadam par mācītāju šeit strādāja nākamais 1940. gada Lietuvas Tautas seima priekšsēdētājs Ļuds Adomausks (Liudas Adomauskas, 1880—1941). Pašreizējo baznīcu 1939. gadā pēc paša projekta uzcēla vietējais mācītājs Mīkols Rusecks (Mykolas Ruseckas).


Aivars Čivželis

Aivars Čivželis, zināms arī kā Papa Chi vai Čižiks (dzimis 1975. gadā, Rīgā), ir latviešu reklāmas un mūzikas video režisors, koncertskatuvju režisors un mūziķis. Par veikumu mūzikas un reklāmas video guvis tādus starptautiskus apbalvojumus, kā MTV Europe Music Awards, Clio Awards un Golden Hammer.


Nacionālā norobežošana Padomju Savienībā

Nacionālā norobežošana () bija pasākumu kopums, ar kuru Padomju Savienībā tika izdalītas nacionālās administratīvi teritoriālas vienības: savienotās republikas, autonomās republikas, autonomie apgabali, autonomie apvidi, kā arī vienības, ar kurām netika veidotas nācijas, bet kuras izdalīja atsevišķu nāciju pārstāvjus (mazākumtautības) citu nāciju teritorijās: nacionālie rajoni, nacionālie pagasti un nacionālās ciemu padomes. Šī norobežošana galvenokārt tika veikta pirms Otrā pasaules kara. Bieži nacionālajai norobežošanai sekoja koreņizācija.