Roberts Laitfūts

Roberts M. Laitfūts jaunākais (Robert M. Lightfoot Jr., dzimis 1963. gadā) ir ASV inženieris. No 2017. gada viņš ir NASA administratora vietas izpildītājs.

Laitfūts ir ieguvis bakalaura grādu mehānikas inženierijā Alabamas universitātē. 1989. gadā Roberts Laitfūts pievienojās NASA, sākot strādāt Māršala kosmisko lidojumu centrā par inženieri un programmu pārvaldnieku. 1998. gadā viņš tika izvirzīts par Māršala dzinēju izmēģinājumu nodaļas priekšnieka vietnieku. 1999. gadā Laitfūts kļuva par Džona Stenisa kosmosa centra dzinēju izmēģinājumu operāciju priekšnieku. 2001. gadā viņš iecelts par Stenisa centra Dzinēju izmēģinājumu direktorāta direktora vietnieku, bet 2002. gada martā kļuva par direktoru.

2003. gadā Laitfūts tika pārcelts uz NASA Kosmisko operāciju biroja Space Shuttle programmas asociētā administratora asistentu. 2005. gadā viņš atgriezās Māršala centrā kā Space Shuttle dzinēju biroja pārvaldnieks. 2007. gadā Laitfūts kļuva par Māršala centra direktora vietnieku. Pēc tam, kad Māršala centra direktors Deivida Kinga atstāja amatu, 2009. gada 26. martā Roberts Laitfūts kļuva par direktora vietas izpildītāju. Oficiāli par direktoru viņš tika apstiprināts 2009. gada 24. augustā.

2012. gada 5. martā Laitfūts kļuva par NASA asociētā administratora vietas izpildītāju. Par pastāvīgu asociēto administratoru viņš tika apstiprināts 2012. gada 25. septembrī.

Pēc tam, kad par ASV prezidentu tika ievēlēts Donalds Tramps, no amata atkāpās NASA administrators Čārlzs Boldens. 2017. gada 20. janvārī par NASA administratora vietas izpildītāju tika iecelts Roberts Laitfūts.

2018. gada 12. martā Laitfūts paziņoja, ka atstās NASA 30. aprīlī.


Apollo 7

Apollo 7 jeb AS-205 bija NASA Apollo programmas pirmais pilotējamais lidojums. Tas notika 1968. gada oktobrī, trīs astronautiem Zemes orbītā pavadot nepilnas 11 dienas.

Apollo 7 lidojuma mērķis bija izmēģināt komandas un servisa moduli pilotējamā režīmā zemā Zemes orbītā, kā arī izmēģināt tuvošanās operācijas. Apollo 7 lidojuma laikā veikta pirmā publiskā televīzijas tiešraide no kosmosa (pirmo eksperimentālo televīzijas seansu veica Gordons Kūpers 1963. gadā Mercury-Atlas 9 lidojumā).


Jūrniecības astronomija

Jūrniecības astronomija ir viena no kuģu vadīšanas zinātnēm. Tās priekšmets ir kuģa vietas un kompasa kļūdas noteikšana pēc debess spīdekļu novērojumiem. Jūrniecības astronomija ir cieši saistīta ar navigāciju, tādēļ to dažreiz sauc par astronavigāciju.

Lai veiktu astronomiskos novērojumus, nav vajadzīgi krasta priekšmeti un būves, bet astronomisko uzdevumu risināšanas precizitāte nav atkarīga no attāluma līdz krastam. Tātad kuģa vadītājs iegūst iespēju noteikt kuģa vietu vai kompasa rādījumu labojumu jebkurā pasaules okeāna vietā. Vienīgais ierobežojums - nepieciešami labi meteoroloģiskie apstākļi (skaidras debesis un skaidri redzams horizonts).


Pūķupīte

Pūķupīte (arī Pouķu upeite, Puķupīte, Vikule, Vīķupe) ir Daugavas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Novada uz Daugavu Vīķu ezera ūdeņus. Iztek no Vīķu ezera ziemeļaustrumiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Daugavā lejpus Melderēm. Pūķupītes krastos atrodas Bajāri.


Rudzaite

Rudzaite (arī Rudzaites upeite, Rudzaitiņa, Rugaite) ir Daugavas attekas Sakas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka no Bērzu purva. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Sakā pie Indrāniem. Rudzaiti divreiz šķērso valsts autoceļš V803 (Sala–Zilkalne) un vienreiz - P76 (Aizkraukle–Jēkabpils). Upes krastos atrodas Roži, Sala, Indrāni.


Saukupīte

Saukupīte (arī Mazā Piksterīte) ir Piksteres labā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Izteka uz rietumiem no Sēlijas. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Piksterē pie Klētnieku mājām. Saukupīti šķērso valsts autoceļš V815 (Sēlija–Sēlpils–Ošāni).


Vīķupīte

Vīķupīte ir Vīķu ezera pieteka Jēkabpils novadā.

Tek ziemeļu virzienā. Ietece Vīķu ezera dienvidu krastā pie Ezerciema. Vīķupīti šķērso valsts autoceļš P76 (Aizkraukle–Jēkabpils).


Vīpīte

Vīpīte ir Ziemeļsusējas kreisā krasta pieteka Jēkabpils novadā.

Iztek no Spuldzenieku purva ziemeļaustrumiem. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Ziemeļsusējā pie Upamaļu mājām. Vīpītes krastos atrodas Radiņi.


Dzelzceļa līnija Ogre—Laubere

Dzelzceļa līnija Ogre—Laubere bija šaursliežu (600 mm) mežu dzelzceļa līnija. To uzbūvēja 1932. gadā ērtākai baļķu izvešanai no lielajiem mežu masīviem Ogres apkārtnē. Līnijas garums bija 37,2 km. Līnija sākās Ogres stacijā, sliežu ceļa garums līdz Kalniņu mājām bija 31,0 km, Ventas atzarojuma garums bija 9,3 km, bet Struņķu atzarojuma — 1,3 km. Līnijā bija 71 koka tilts. Līnijas kopējais sliežu ceļu garums kopā ar apbraucamajiem un staciju ceļiem bija 41,6 km, un tā bija garākā 600 mm (lauku platuma) mežu dzelzceļu līnija Latvijā. Tāpat kā līnija Inčukalns—Allaži, šī līnija nebija saistīta ar citiem 600 mm platuma dzelzceļiem; tā pieslēdzās platsliežu dzelzceļam Ogres stacijā.

20. gadsimta 30. gadu sākumā Eiropu pārņēma saimnieciskā krīze, kas veicināja bezdarba pieaugumu lielpilsētās. Latvijas Tautas labklājības ministrijas vadībā tika nolemts izbūvēt vairākus meža dzelzceļus ar 600 mm platumu, kuru būvniecībā tika piesaistīti pilsētu bezdarbnieki. Tādā veidā laika posmā no 1932. līdz 1934. gadam tika uzbūvēti arī meža dzelzceļi Ogre—Laubere un Inčukalns—Allaži, kas kalpoja vienīgi meža materiālu izvešanai.

Otrā pasaules kara laikā abas dzelzceļa līnijas Ogre—Laubere un Inčukalns—Allaži gar Annasmuižu (Juglu) tika savienotas Augšciema stacijā (kartē fiksēta situācija 1938. gadā, kad šāda savienojuma nebija). Tā rezultātā tika izveidota jauna kokmateriālu pārkraušanas vieta platsliežu dzelzceļa vagonos, kuru ierīkoja maznoslogotās Rīgas—Ērgļu dzelzceļa līnijas Augšciema stacijā. Pēc nostāstiem, pa šo šaursliežu dzelzceļu tikuši arī pārvadāti karavīri. Mūsdienās vēl tagad Mazās Juglas upē saglabājušies daži dzelzceļa koka tilta pāļi. Kara beigās visa 600 mm dzelzceļu sistēma no Ogres līdz Inčukalnam tika iznīcināta.

Pēc kara, attīstoties saimniecībai, tika jūtami paplašināti, uzlaboti autoceļi Rīga—Ērgļi un jo sevišķi autoceļš Jugla—Turkalne—Ogre, kurš trīsdesmitajos gados bija piemērots tikai braukšanai ar zirgu pajūgiem.


Mahidevrana

Mahidevrana (1500-1581), arī pazīstama kā Gulbahara, bija Osmaņu Impērijas sultāna Suleimana Lieliskā galvenā favorīte (pirms sultānes Hirremas) un prinča Mustafas māte.


Latvijas poļi

Latvijas poļi ir viena no vēsturiskajām Latvijas mazākumtautībām. Vairums Latvijas poļu dzīvo gan Daugavpils (10 064, 12,8%), Rīgas (10 068, 1,7%) un Jelgavas (876, 1,6%) pilsētās, gan arī Augšdaugavas novadā (2533, 10,2%), Krāslavas novadā (1096, 5,4%).


Princis Mehmeds (Suleimana I dēls)

Princis Mehmeds(1521—1543) bija Osmaņu Impērijas princis, Suleimana Lieliskā un sultānes Hirremas dēls. Viņs kļuva par Manisas pārvaldnieku pēc tam, kad viņa brālis princis Mustafa, tika aizsūtīts uz Amasju.


Princis Mustafa (Suleimana I dēls)

Mustafa (; dzimis 1515.gada 6.augustā,miris 1553.gada 6.oktobrī) bija Osmaņu Impērijas princis, Suleimana Lieliskā un sultānes Mahidevranas dēls. Viņš bija Manisas pārvaldnieks no 1533. līdz 541. gadam, Amasjas pārvaldnieks no 1541. līdz 1549. gadam un Konjas pārvaldnieks no 1549. līdz 1553. gadam. Mustafa bija Osmaņu Impērijas troņmantinieks un ļoti mīlēts tautā, bet tika sodīts ar nāvi pēc Suleimana I pavēles.

Viņš rakstīja dzeju ar pseidonīmu Muhlisi, kas arābu valodā nozīmē "godīgs, sirsnīgs, atklāts".


Čičeva

Čičeva jeb čiņandža (Chilankhulo cha Chichewa) ir bantu valoda. Šajā valodā lietvārdiem pievieno priedēkli či- (chi-), tāpēc tā tiek saukta arī par čevu valodu vai ņandžu valodu. Čičevai Malāvijā un Zimbabvē ir valsts valodas statuss, savukārt Zambijā un Mozambikā tai ir mazākumtautības valodas statuss. Čičevu prot ap 9,3 miljoniem cilvēku. Viena no čičevai vistuvākajām valodām ir tumbuku valoda.


Bactericera cockerelli

Bactericera cockerelli ir lapblusiņu suga no ozolu augutu dzimtas. Tā ir viena no kaitīgākajiem kartupeļu kaitēkļiem rietumu puslodē. 20. gadsimtā sākumā jau tika uztverta par invazīvu un kaitīgu kukaini ASV dienvidštatos un Meksikā. Nedaudz vēlāk šī lapblusiņa kļuva par nopietnu un destruktīvu kartupeļu kaitēkli gandrīz visos ASV dienvidrietumos. Tad tika aprakstīta jauna slimība, kuru dēvē par lapblusiņu dzeltenumu, no . 21. gadsimta sākumā Bactericera cockerelli lapblusiņa sākusi kaitēt arī citiem svarīgiem nakteņu dzimtas kultūraugiem (piemēram, tomātiem, baklažāniem, saldajiem kartupeļiem) dažādās sava areāla vietās. Lapblusiņas masveida vairošanas gados šo kultūraugu kaitējums izraisa krietnus ekonomiskus zudumus.


Jāņukrogs

Jāņukrogs ir ciems Bauskas novada Rundāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumos 3,5 km no pagasta centra Pilsrundāles, 17,2 km no novada centra Bauskas un 83,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P103 (Dobele—Bauska), Kapupes krastā.


Mazbērstele

Mazbērstele ir ciems Bauskas novada Rundāles pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 11,1 km no pagasta centra Pilsrundāles, 15,7 km no novada centra Bauskas un 83,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1030 (Saulaine–Virsīte–Svitene–Senči), Bērsteles upes krastos. Veidojusies ap Mazbērsteles (Klein-Bersteln) pusmuižu.


Mazmežotne

Mazmežotne ir ciems Bauskas novada Rundāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 4,6 km no pagasta centra Pilsrundāles, 11,7 km no Bauskas un 78,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu P103 (Dobele–Bauska) un V1038 (Mežotne–Viesturi–Jaunsvirlauka) krustojuma, Lielupes kreisajā krastā, gandrīz iepretim Mežotnei.


Priedītes

Priedītes ir ciems Bauskas novada Rundāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā 7,4 km no pagasta centra Pilsrundāles, 8,3 km no novada centra Bauskas un 76,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1034 (Bauska–Priedītes), Lielupes kreisajā krastā.


Fukusima

Fukusima (, Fukushima-shi, — 'Laimīgā sala') ir pilsēta Japānā, Fukusimas prefektūrā. 2017. gadā pilsētā dzīvoja 291 tūkstotis iedzīvotāju. Pasaules ievērību pilsēta ieguva 2011. gada 11. martā, kad 60 km uz dienvidaustrumiem no pilsētas notika avārija Fukusimas atomelektrostacijā.


Jūness Belhanda

Jūness Belhanda (; dzimis ) ir Marokas futbolists, pussargs, Marokas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Belhanda spēlē Kataras Zvaigžņu līgas kluba Al-Shamal rindās.


Faisals Fadžrs

Faisals Fadžrs (; dzimis ) ir Marokas futbolists, pussargs, Marokas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas kluba Al Wehda sastāvā.


Mbārks Būsūfa

Mubāraks Būsūfa (; dzimis ) ir bijušais Marokas futbolists, pussargs, Marokas futbola izlases dalībnieks.


Nordins Amrabats

Nordins Amrabats (dzimis ) ir Marokas futbolists, pussargs, Marokas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Grieķijas Superlīgas kluba Atēnu AEK sastāvā.


Akas iela (Rīga)

Akas iela ir iela Rīgā, Centra rajona Centra apkaimē. Akas iela sākas krustojumā ar Lāčplēša ielu un, šķērsojusi Ģertrūdes ielu un pagriezusies gandrīz taisnā leņķī, beidzas krustojumā ar Tērbatas ielu. Ielas garums ir 300 m, tā sastāv no vienas braukšanas joslas ar asfalta segumu. Ielā visā garumā ir vienvirziena kustībā virzienā uz Tērbatas ielu.

Rīgas ielu sarakstos Akas iela ir atrodama jau 1763. gadā ar tādu pašu nosaukumu kā mūsdienās (, ), vēsturiski šai vietā atradusies dzeramā ūdens aka.


Sultāne Mihrimaha

Sultāne Mihrimaha (1522. g. — 1578. g. 25. marts) bija Osmāņu Impērijas princese, Suleimana Lieliskā un viņa likumīgās sievas Sultānes Hirremas meita. Viņa bija viena no visietekmīgākajām sultānēm Osmaņu Impērijas vēsturē.


Sultāne Nurbana

Sultāne Afife Nurbana (1525. gads — 1583. gada 7.decembris) bija Osmaņu impērijas Haseki Sultāne kā legālā sieva Selimam II un sultāne māte savam dēlam Muradam III. Atšķirīgi avoti raksta par viņu kā venēcieti, grieķieti vai ebrejieti. Nurbana bija svarīga figūra ērā, ko sauc par Sieviešu Sultanātu.


Punslavas

Punslavas ir ciems Bauskas novada Rundāles pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 8,1 km no pagasta centra Pilsrundāles, 15,6 km no novada centra Bauskas un 82,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1038 (Mežotne–Viesturi–Jaunsvirlauka), Lielupes kreisajā krastā, lejpus Mežotnes.


Švirkale

Švirkale ir ciems Bauskas novada Rundāles pagastā. Atrodas pagasta rietumos 11,3 km no pagasta centra Pilsrundāles, 10,1 km no novada centra Bauskas un 77,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1030 (Saulaine–Virsīte–Svitene–Senči), Svirkales upes krastos. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Mazsvirkales (Klein-Swirkaln) pusmuižu.


Vecrundāle

Vecrundāle ir ciems Bauskas novada Rundāles pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 9,6 km no pagasta centra Pilsrundāles, 13,7 km no novada centra Bauskas un 81,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1030 (Saulaine–Virsīte–Svitene–Senči), Dzirnupītes krastos.


Eduarda Smiļģa inscenējumi Dailes teātrī

Sarakstā Eduarda Smiļģa inscenējumi Dailes teātrī hronoloģiskā secībā uzskaitīti latviešu režisora Eduarda Smiļģa inscenējumi viņa dibinātajā Dailes teātrī.


Madame Monsieur

Madame Monsieur ir franču elektroniskās mūzikas un popmūzikas duets, kas savu darbību aizsāka 2013. gadā. Grupa pārstāvēja Franciju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā pēc uzvaras nacionālajā atlasē Destination Eurovision ar dziesmu Mercy. Grupa finālā ieguva 13. vietu.


Marks Solers

Marks Solers Himeness (; dzimis Vilanova i la Heltru) ir Spānijas šosejas riteņbraucējs, kurš šobrīd pārstāv .


Eisaku Sato

Eisaku Sato (, Satō Eisaku; dzimis , miris ) bija japāņu politiķis.

39. Japānas premjerministrs (1964—1972), otrs visilgāk šajā amatā bijušais cilvēks, kā arī pirmais Japānas premjerministrs, kas dzimis 20. gadsimtā. Sato ir vienīgais japānis, kas saņēmis Nobela miera prēmiju. Pirms kļūšanas par premjerministru ieņēmis dažādus amatus valdībā. Viņa brālis Nobusuke Kiši arī bijis Japānas premjerministrs.


Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē

Šveices Federālais tehnoloģiju institūts Cīrihē jeb Federālā tehniskā augstskola Cīrihē (, ETH Zurich) ir zinātnes, tehnoloģiju, inženierijas un matemātikas universitāte Cīrihē, Šveicē. Bieži tiek ierindots starp pasaulē labākajām universitātēm tehniskajās jomās. Nobela prēmija tikusi piešķirta 21 cilvēkam, kas studējuši vai strādājuši universitātē, tai skaitā Albertam Einšteinam.


Lielais Ķīļa miglājs

Lielais Ķīļa miglājs (NGC 3372) ir liels miglājs, kas atrodas Kuģa Ķīļa zvaigznājā.

Atrodas aptuveni 6500—10 000 gaismas gadu attālumā no Zemes. Tajā atrodas spožākā zvaigzne Piena Ceļa galaktikā WR 25. Viens no lielākajiem difūzajiem miglājiem mūsu debesīs. Lai arī ir četras reizes lielāks un arī daudz spožāks par Oriona miglāju, šis ir mazāk zināms, jo atrodas dienvidu pusē. 1752. gadā miglāju atklāja Nikolā Lakaijs.


Tīrumi

Tīrumi ir ciems Bauskas novada Svitenes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 1,6 km no pagasta centra Svitenes, 22,7 km no novada centra Bauskas un 92,1 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1033 (Pilsrundāle–Svitene–Klieņi).


Virsīte

Virsīte ir ciems Bauskas novada Svitenes pagastā. Atrodas pagasta dienvidos 5,2 km no pagasta centra Svitenes, 20,7 km no novada centra Bauskas un 87,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1030 (Saulaine–Virsīte–Svitene–Senči), Virsītes upes krastos. Veidojusies ap Virsītes (Wirsiten) pusmuižu.


Galzemji

Galzemji ir ciems Bauskas novada Viesturu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4,9 km no pagasta centra Bērsteles, 17,4 km no novada centra Bauskas un 84,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1002 (Dzirnieki–Pilsrundāle), Kapupes krastos.


Grāvendāle

Grāvendāle ir ciems Lielupes kreisajā krastā Bauskas novada Viesturu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumos 11,3 km no pagasta centra Bērsteles, 18,6 km no novada centra Bauskas un 73,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta veidojusies vēsturiskās Grāvendāles muižas (Gut Grafental) centrā.


Vairogi (Viesturu pagasts)

Vairogi ir ciems Bauskas novada Viesturu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,1 km no pagasta centra Bērsteles, 20,1 km no novada centra Bauskas un 73,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V1002 (Dzirnieki–Pilsrundāle) un V1054 (Dimzas–Vircava–Vairogs) krustojuma, pie Kapupes ietekas Svitenē.


Dzirnupīte (Īslīces pieteka)

Dzirnupīte (arī Dzirnupe) ir Īslīces kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece pie Vecrundāles. Tek ziemeļu virzienā, lejtecē gar Rundāles pils kompleksa austrumu pusi. Ietek Īslīcē netālu no Rundāles pils. Dzirnupīti lejtecē šķērso valsts autoceļš V1031 (Pilsrundāle–Ādžūni).


Mazplānīte

Mazplānīte ir Īslīces kreisā krasta pieteka Bauskas novadā.

Iztece uz dienvidaustrumiem no Ādžūniem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Īslīcē uz austrumiem no Švirkales. Mazplānīti šķērso valsts autoceļš V1028 (Bauska–Bērzi–Ādžūni–Lietuvas robeža). Tās krastos atrodas Airītes.


Melnupīte (Īslīces pieteka)

Melnupīte () ir īslīces kreisā krasta pieteka Lietuvā, kā arī Bauskas novadā.

Iztece Lietuvas teritorijā, uz austrumiem no Pakrojas rajona pašvaldības Steigviļu (Steigviliai) ciema. Tek ziemeļu virzienā. Šķērso Latvijas valsts robežu starp Ādžūniem un Žeimeli. Ietek Īslīcē augšpus Pilsrundāles. Melnupīti šķērso Lietuvas autoceļš KK209 (Jonišķi - Pasvale), kā arī Latvijas valsts autoceļi V1028 (Bauska–Bērzi–Ādžūni–Lietuvas robeža), V1030 (Saulaine–Virsīte–Svitene–Senči) un V1031 (Pilsrundāle–Ādžūni). Melnupītes krastos atrodas Vecrundāle.


Padegu strauts

Padegu strauts ir Īslīces labā krasta pieteka Bauskas novadā uz dienvidrietumiem no Viesturiem. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Īslīcē augšpus Melanšu kapiem.


Upele

Upele ir Sesavas labā krasta pieteka Jelgavas un Bauskas novados.

Iztece pie pašas valsts robežas, uz dienvidaustrumiem no Lielsesavas. Tek ziemeļu virzienā, paralēli Sesavai rietumos. Lielākā pieteka - Žibārtu grāvis. Ietek Sesavā pie Mazlaukiem. Upeli šķērso valsts autoceļi V1033 (Pilsrundāle–Svitene–Klieņi), P103 (Dobele–Bauska) un V1054 (Dimzas–Vircava–Vairogs). Tās krastos atrodas Klāvi.


Virsīte (upe)

Virsīte () ir Svitenes labā krasta pieteka Lietuvā un Bauskas novadā.

Iztece Lietuvas teritorijā, pie Pakrojas rajona pašvaldības Gegedži (Gegiedžiai) ciema uz ziemeļrietumiem no Linkuvas. Tek ziemeļu virzienā. Šķērso valsts robežu uz dienvidiem no Virsītes. Ietek Svitenē Svitenes ciemā. Virsīti šķērso Lietuvas valsts autoceļš KK209 (Jonišķi - Pasvale), kā arī Latvijas valsts autoceļi V1030 (Saulaine–Virsīte–Svitene–Senči) un V1033 (Pilsrundāle–Svitene–Klieņi). Virsītes krastos atrodas Daugaļoņi (Daugalioniai), Grikpedži (Grikpėdžiai), Mažuči (Mažučiai) un Kaireļi (Kaireliai) Lietuvā, kā arī Virsīte un Svitene Latvijā.


Žibārtu grāvis

Žibārtu grāvis ir Upeles labā krasta pieteka Jelgavas un Bauskas novados.

Iztece netālu no valsts robežas, uz dienvidaustrumiem no Klāviem. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Upītē pie Pilnzābaku mājām. Žibārtu grāvi šķērso valsts autoceļi V1033 (Pilsrundāle–Svitene–Klieņi) un P103 (Dobele–Bauska).


Latvijas vācieši

Latvijas vācieši ir viena no vēsturiskajām Latvijas mazākumtautībām, daļa no Baltijas provinču vāciešiem jeb vācbaltiešiem. Vairums Latvijas vāciešu mūsdienās dzīvo Rīgā un Liepājā.

2017. gadā Latvijas vācieši bija astotā lielākā mazākumtautība, pēc 2011. gada tautas skaitīšanas datiem Latvijā dzīvoja 3042 vācieši.


Bartolomejs Hēneke

Bartolomejs Hēneke (Bartholomäus Hoeneke, pirms 1300—pēc 1348) bija Vācu ordeņa priesteris, rakstvedis un diplomāts. Livonijas ordeņa kapelāns laikā pēc Livonijas pilsoņu kara, kad valdīja mestri Eberhards fon Monheims, Burhards fon Dreilēbens un Gosvins fon Hērike. Jaunākās atskaņu hronikas autors (1346-1348), kas vēsta par notikumiem Livonijas konfederācijas valstīs un kaimiņzemēs 1315.-1348. gadā.


Vasknarva

Vasknarva (), līdz 20. gadsimta sākumam pazīstama arī kā Sireņeca () ir ciems Igaunijas ziemeļaustrumos pie Narvas upes iztekas no Peipusa ezera netālu no Krievijas robežas. Tā atrodas Austrumviru apriņķa Alutaguses pagastā. Vasknarva ir ievērojama ar Vasknarvas pils drupām.


Banka Sigulda

Akciju sabiedrība «Banka Sigulda» bija 1993. gadā dibināta Latvijas banka. Tā pārtrauca savu darbību 1994. gadā, kad Latvijas Banka atsauca tās licenci. Bankas likvidācijas process noslēdzās 2003. gadā.


Heterotrofi

Heterotrofi (no sengrieķu: ἕτερος (éteros) — 'cits' + τροφή (trofḗ) — 'barošanās') jeb konsumenti ir organismi, kas barojas ar organiskām vielām. Pretējie ir autotrofi, kas dzīvībai nepieciešamās vielas sintezē no neorganiskām vielām, piemēram, fotosintēzes ceļā. Heterotrofi organismi ir dzīvnieki un sēnes, kā arī daudzas baktērijas. Daži augi izmanto arī heterotrofo barošanos (saprofīti un parazīti). Ekosistēmā heterotrofi organismi pārveido organiskās vielas sekundārajā produkcijā.


Darja Kasatkina

Darja Kasatkina (; dzimusi Toljati, Krievijā) ir profesionāla krievu tenisiste. Augstāko 8. vietu WTA rangā vienspēlēs sasniegusi 2023. gada aprīlī, dubultspēlēs 43. vietu — 2016. gada septembrī.

2014. gadā uzvarējusi Francijas atklātajā čempionātā tenisā vienspēlēs jaunietēm.

Pēc veiksmīgas dalības 2018. gada Indianvelsas Masters Kasatkina kļuva par Krievijas "pirmo raketi", apsteidzot 85 nedēļas ranga augšgalā atradušos Svetlanu Kuzņecovu. 2018. gadā pirmo reizi karjerā spēlēja divu Grand Slam turnīru ceturtdaļfinālā, bet sezonas beigās iekļuva WTA ranga pirmajā desmitniekā. Lielākais panākums Grand Slam turnīros ir iekļūšana pusfinālā 2022. gada Francijas atklātajā čempionātā.


Rietumgati

Rietumgati ir kalnu grēda, kas stiepjas paralēli Indostānas pussalas rietumu krastam. Ietilpst Indijas teritorijā. Augstākā virsotne: Anaimudi.

Rietumgati iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Viena no bioloģiski daudzveidīgākajām vietām pasaulē. Te dzīvo 139 zīdītāju, 508 putnu, 179 abinieku, 6000 kukaiņu, 290 saldūdens zivju, 7402 ziedaugu, 1814 ziedošo augu sugas. Iespējams, Rietumgatos ir vēl daudz neatrastu sugu. Šeit sastopami vismaz 325 globāli apdraudētu sugu pārstāvji.


Saturna balva

Saturna balva () ir ikgadējs apbalvojums, ko pasniedz Zinātniskās fantastikas, fantāzijas un šausmu filmu akadēmija. Balva oriģināli tika izveidota, lai godinātu sasniegumus zinātniskās fantastikas, fantāzijas un šausmu filmu žanros, bet laikam ejot tās nominācijas ir paplašinājušās iekļaujot sevī arī citu žanru tematiku.

Sākotnēji balva saucās Zelta rullis ().


LTN-Skonto banka

Akciju sabiedrība «LTN-Skonto banka» bija Latvijas banka. Dibināta 1992. gadā, 1995. gadā apvienojās ar «Multibanku».


Kazerta

Kazerta (, ) ir pilsēta Itālijā, Kampānijas reģionā. Tas ir Kazertas provinces administratīvais centrs. 2017. gadā Kazertā dzīvoja 75,8 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsētā atrodas Kazertas pils, kas 1997. gadā iekļauta UNESCO Pasaules kultūras mantojuma sarakstā.

Kazertā bāzējas basketbola klubs Juvecaserta Basket, kas 1991. gadā kļuva par Itālijas čempioniem.


Kožikode

Kožikode (, Kōḻikkōṭ, ), zināma arī kā Kalikuta, ir pilsēta Indijas dienvidrietumos, Keralas štatā. Tas ir Kožikodes apgabala administratīvais centrs. 2011. gadā Kožikodē dzīvoja 550 tūkstoši iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā — 2,03 miljoni iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Arābijas jūras krastā, 280 km uz dienvidrietumiem no Bengalūru un 340 km uz ziemeļiem no Thiruvananthapuramas. Kožikodē valda tropu klimats. No jūnija līdz augustam ir musonu sezona.

Kalikuta bija nozīmīga tirdzniecības osta jau senajos laikos un viduslaikos, sevišķi zināma kā garšvielu tirdzniecības vieta. Ir zināms, ka arābu tirgotāji to apmeklējuši jau 7. gadsimtā. Ostai bija liela nozīme arī Lielo ģeogrāfisko atklājumu laikmetā. 1498. gada 20. maijā to sasniedza portugāļu jūrasbraucējs Vasko da Gama, kuģojumā, kurā atklāja jūras ceļu no Eiropas uz Indiju. Šeit tika izveidots portugāļu cietoksnis, tirdzniecības un atbalsta punkts Dienvdāzijā. Portugāļi cietoksni Kalikutā zaudēja 1525. gadā. Vēlākajos gadsimtos šeit savus atbalsta punktus izveidojuši arī angļi, franči un holandieši.


Kurzemes Zemes sapulce

Kurzemes Zemes sapulce () bija Vācijas Impērijas okupētajā Kurzemes guberņas daļā 1917. gada septembrī izveidota "pseudopārstāvniecības iestāde", kas atbalstīja Kurzemes un Zemgales pievienošanu Vācijas impērijas valstu savienībai.

22. septembrī sapulce ievēlēja Kurzemes Zemes padomi ar 20 deputātiem.


Gaišais ķeģis

Gaišais ķeģis (Acanthis hornemanni) ir neliels žubīšu dzimtas (Fringillidae) dziedātājputns, kas izplatītas Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Izšķir divas pasugas.


Ķeģis

Ķeģis jeb parastais ķeģis (Acanthis flammea) ir neliels žubīšu dzimtas (Fringillidae) dziedātājputns, kas izplatīts Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Izšķir divas pasugas.


Mazais ķeģis

Mazais ķeģis (Acanthis cabaret) ir neliels žubīšu dzimtas (Fringillidae) dziedātājputns, kas izplatīts Eiropā. Introducēts Jaunzēlandē. Ģeogrāfisko variāciju nav.


Čiroku valoda

Čiroku valoda (ᏣᎳᎩ ᎦᏬᏂᎯᏍᏗ) ir irokēzu valoda, kurā galvenokārt runā čiroku indiāņi. Šo valodu prot no 11 līdz 13 tūkstošiem čiroku (kopējais čiroku skaits tiek lēsts ap 320 tūkstošiem). Tā ir vienīgā dienvidirokēzu atzara valoda. Čiroku valodai izšķir Oklahomas dialektu un Ziemeļkarolīnas dialektu.


Sargons

Viņš bija visai zemas izcelsmes semīts, atradenis un pēc profesijas dārznieks. Zināms ir tas, ka Sargons ir atrasts peldot pa upi, ielikts grozā. Apvērsuma rezultātā viņš ap 2340. g. p.m.ē. ieguva varu Ummas valdnieka Lugalzagesi izpostītajā Kišā. Viņš pārcēla savu rezidenci uz Akadu. Trīs karagājienos Sargons sakāva Lugalzagesi, pakļāva Šumeru, Ziemeļdivupi, daļu Elamas, Irānas kalnienes rietumu daļu, teritorijas Sīrijā un Mazāzijas austrumos. Tā Akadas valdnieks Sargons izveidoja valsti, kas ietvēra gandrīz visu Divupi un, iespējams, sniedzās pat līdz Vidusjūrai. Lai uzsvērtu savas varas likumīgumu, viņš pieņēma vārdu Sargons (akadiešu valodā: Šarrukins), kas nozīmē "īstais valdnieks". Viņš izveidoja pirmo dinastisko lielvalsti Divupē. Tā bija pirmā stingri centralizētā ierēdņu valsts Divupē. Sargons centās nostiprināt savu valsti. Pirmo reizi pasaules vēsturē viņš radīja 5400 vīru lielu pastāvīgu karaspēku ar profesionāliem karavīriem, kas bija pilnīgi pakļauti valdniekam.


Oskars Borkovskis

Oskars Frīdrihs Borkovskis (, 1872—1945) bija vācbaltiešu jurists un politiķis.

Pēc Kurzemes okupācijas 1915. gadā sadarbojās ar Kurzemes militāro pārvaldi, 1917. gada 21.—22. septembrī bija viens no sešiem Kurzemes Zemes sapulces Liepājas deputātiem, 1919. gadā Liepājas prokurors.

Latvijas brīvības cīņu laikā pēc Aprīļa puča Liepājas gubernators un vācu brīvprātīgo karaspēka komandieris Rīdigers fon der Golcs viņu 1919. gada 26. aprīlī nominēja par Latvijas Pagaidu valdības vadītāju gāztā Ministru prezidenta Kārļa Ulmaņa vietā. Borkovskis savā valdībā uzaicināja piedalīties sešus ministrus no latviešu, vācbaltiešu un ebreju partijām.

27. aprīlī Liepājā ieradās mācītājs Andrievs Niedra, kas kļuva par starpnieku sarunās starp Borkovski un gāztās Latvijas Pagaidu valdības ministriem. Pēc Antantes militārās misijas pieprasījuma viņš 29. aprīlī atbrīvoja Ulmaņa kabineta ministrus. Pēc neveiksmes jaunas kompromisa valdības izveidošanā 1919. gada 5. maijā Oskars Borkovskis nodeva Niedram valdības vadītāja pienākumus, kādu laiku saglabājot iekšlietu ministra portfeli.

1923. gada 11. janvārī Latvijas Tiesu palāta viņam uzrādīja apsūdzību par stāšanos sakaros ar Baltijas zemessardzes trieciena bataljonu, lai gāztu Latvijas pagaidu valdību, par sevis izsludināšanu par jaunās valdības komisāru un jauna ministru kabineta sastādīšanu. Rīgas apgabaltiesa Borkovskim 1924. gadā piesprieda 9 mēnešu ieslodzījumu pārmācības namā, ko Tiesu palāta nomainīja uz ieslodzījumu cietoksnī.


Iluzoriskā spēle

Iluzoriskā spēle (; ; ) šaha kompozīcijā ir viens vai vairāki, acīmredzami mata varianti uzdevuma sākuma pozīcijā, kuri mainās pēc risinājuma ievadgājiena.

Iluzoriskā spēle apgrūtina īstenā risinājuma atrašanu (sevišķi, ja iluzoriskā spēle pastiprināta ar maldinājumu). Iluzoriskās spēles esamība tiek uzskatīta par uzdevuma pozitīvu īpašību.

Mūsdienu divvilčos un trīsvilčos liela nozīme ir tematiskai iluzoriskai spēlei. Iluzorisko spēli sauc par tematisku, ja tā ir viena no fāzēm autora idejas atveidojumā. Uz iluzorisko spēli attiecas tās pašas stingrās līdzekļu ekonomikas prasības, kuras izvirzītas tematiskam maldinājumam un īstenam risinājumam.

Iluzoriskā spēle palīgmata žanrā ir blakus pamatrisinājumam eksistējoša īsāka fāze, kurā ievadgājiens pieder pretējai puse (attiecībā pret pamatrisinājumu).

Ja uzdevumam ir iluzoriskā spēle, mūsdienu notācijā aiz risinājuma gājienu skaita pievieno zīmi «*» . Piemēram, «h#2*» nozīmē — palīgmats divos gājienos ar tematisku iluzorisko spēli.


Tolses pils

Tolses ordeņa pils () jeb Tolsburgas pils () bija Livonijas ordeņa būvēta Tolsburgas fogta pils, kas kontrolēja Somu līča tirdzniecības ceļus.

Līdz mūsdienām ir saglabājušās cietokšņa drupas Rietumviru apriņķī Kundas tuvumā Igaunijas ziemeļu piekrastē.


Kņāvu pilskalns

Kņāvu pilskalns ir pilskalns Sēlijā, kas atrodas Jēkabpils novada, Rites pagastā pie pašas pagasta robežas. Tuvākās mājās Drīzumi pēc kurām orientējot pilskalns minēts kā Elkšņu pagastā esošs. Aptuveni 1 km uz dienvidiem no pilskalna tek Dienvidsusējas upe.


Juris Seskovs

Georgs (Juris) Seskovs (, ) bija aptiekārs, politiķis un uzņēmējs. Pēc 1919. gada Aprīļa puča izveidotās Latvijas Pagaidu valdības finanšu ministrs un apsardzības ministrs.


Jūlijs Kupčs

Jūlijs Kupčs (1882—1962) bija latviešu luterāņu mācītājs un politiķis. Pēc 1919. gada Aprīļa puča izveidotās Latvijas Pagaidu valdības Tautas apgaismošanas ministrs.


Kenterberijas stāsti

"Kenterberijas stāsti" () ir angļu viduslaiku rakstnieka Džefrija Čosera 24 stāstu krājums, kas tika sarakstīts no 1387. līdz 1400. gadam.

Grāmata ir par svētceļniekiem, kas dodas no Londonas uz Kenterberiju. Svētceļniekiem ir stāstu stāstīšanas konkurss, kura balva ir bezmaksas pusdienas atpakaļceļā.

Šis tiek uzskatīts par Čosera izcilāko darbu, kā arī par vienu no nozīmīgākajiem darbiem angļu literatūrā.


Vilkava

Vilkava () ir upe dienvidrietumu Lietuvā, Vilkavišķu rajonā, Saimenes labā krasta pieteka. Tek caur Vilkavišķiem uz ziemeļrietumiem. Upe tek cauri Krūzmarģiem, Bačkišķiem, Baraučiznai, Vilkavišķiem, Antupei. Vilkava plūst 11,9 km cauri laukiem un 1,1 km cauri Vilkavišķiem. Šķērso šoseju A7 Marijampole—Ķībarti—Karaļauči. Daļa upes ir pārvirzīta.


Brigita Eglīte

Brigita Eglīte (dzimusi Cēsīs) ir latviešu režisore.

1974. gadā beigusi Valmieras Viestura 3. vidusskolu. 1978. gadā absolvējusi Latvijas Valsts konservatorijas Kultūras un mākslas zinātņu fakultāti.

Ir strādājusi par režisori Rīgas Kinostudijā un vairākos Latvijas televīzijas kanālos. Tāpat ir strādājusi Latvenergo sabiedrisko attiecību un projektu vadīšanas jomās.

Strādājusi pie vairākām latviešu filmām, tai skaitā "Vienīgā fotogrāfija", "Haris", "Māksla nr. 4" un "Dzimšanas diena".


Valdis Eglītis

Valdis Eglītis (dzimis ) ir latviešu kinooperators, kinoproducents, grāmatu autors un pasniedzējs Latvijas Kultūras akadēmijā. Saņēmis goda nosaukumu - Professor Honoris Causa.

Absolvējis Maskavas kinematogrāfijas institūtu, kur apguvis filmu operatora profesiju. Ir strādājis Rīgas Kinostudijā gan kā operatora asistents, gan kā dokumentālo filmu operators, gan kā mākslas filmu operators - inscenētājs. Kā operators piedalījies vairāku dokumentālo un mākslas filmu tapšanā, tai skaitā "Vienīgā fotogrāfija", "Vilkaču mantiniece", "Būris", "Tikšanās uz Piena Ceļa" un "Vieta zem saules".

Kopš 1995. gada strādā Latvijas Kultūras akadēmijā. Laika posmā no 2005. līdz 2012. gadam vadījis mācību filmu studiju. 1992. gadā dibinājis Latvijas Kinooperatoru ģildi. Bijis Latvijas Kinematogrāfistu savienības priekšsēdētājs. Tāpat darbojies dažādos amatos Nacionālajā Kino centrā.


Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens

Vilhelms Zigfrīds Štafenhāgens (; 1814—1881) bija vācbaltiešu mākslinieks, zīmēja Baltijas provinču skatus.


Mikrofona aptauja 1994

"Mikrofona aptauja 1994" bija ikgadējā radio raidījuma "Mikrofons" aptauja par gada populārāko dziesmu, kurā tika noskaidrotas pēdējās populārākās dziesmas aptaujas vēsturē. Paralēli notika divi konkursi: "Rokaptauja" un "Šlāgeraptauja". "Rokaptaujā" uzvarēja grupas "Linga" dziesma "Nāc man līdz".


Makss Eberts

Makss Eberts (; 1879—1929) bija vācu vēsturnieks un arheologs, kura galvenā pētījumu tēma bija Baltijas un Dienvidkrievijas vēsture. No 1922. līdz 1924. gadam bija viesprofesors Latvijas Universitātē.


Ipiķu skola

Ipiķu skola ir ciems Valmieras novada Ipiķu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5,3 km no pagasta centra Ipiķiem, 66,2 km no novada centra Valmieras un 175,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V173 (Virķēni–Meizakila), Saprašas upes krastos.


Ķirbēni

Ķirbēni ir ciems Valmieras novada Ipiķu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumos 4,1 km no pagasta centra Ipiķiem, 58,2 km no novada centra Valmieras un 167,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no valsts robežas, pie autoceļa V173 (Virķēni–Meizakila), uz dienvidaustrumiem no Tītas purva.


Arakste

Arakste ir ciems Valmieras novada Lodes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,8 km no pagasta centra Lodes, 57,3 km no novada centra Valmieras un 167,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļiem V176 (Sīļi–Igaunijas robeža) un V177 (Ķoņi–Lode–Arakste), pie Krūmiņupītes ietekas Silupītē.


Lielustes

Lielustes ir ciems Valmieras novada Lodes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 4,5 km no pagasta centra Lodes, 54,8 km no novada centra Valmieras un 164,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, uz dienvidrietumiem no Laņģezera.


Žagatas (Lodes pagasts)

Žagatas ir ciems Valmieras novada Lodes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 2,6 km no pagasta centra Lodes, 54,7 km no novada centra Valmieras un 164,0 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V176 (Sīļi–Igaunijas robeža).


Luka Pačoli

Luka Bartolomeo de Pačoli (; dzimis , miris ) bija itāliešu matemātiķis, franciskāņu mūks, pasniedzējs un viens no mūsdienu grāmatvedības pamatlicējiem.


Jaunāmuiža (Vilpulkas pagasts)

Jaunāmuiža ir ciems Valmieras novada Vilpulkas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 2,5 km no pagasta centra Vilpulkas, 13,0 km no novada centra Rūjienas un 165,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V173 (Virķēni–Meizakila).


Āžupīte

Āžupīte ir Sedas labā krasta pieteka Valmieras novadā starp Oleriem rietumos un Nurmiem austrumos. Iztece no Stirnas purva. Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka - Vecais kanāls. Ietek Sedā purvainā, mazapdzīvotā apvidū.


Jānis Ķirsis

Jānis Ķirsis (dzimis 1988. gada 16. februārī, Rīgā) ir Latvijā dzimis komponists un producents, kurš pazīstams arī kā vokālās grupas "Framest" dalībnieks un mākslinieciskais vadītājs.


Leons V

Leons V (, dzimšanas datums nav zināms, miris 904. gada februārī) bija Romas pāvests no 903. gada jūlija līdz septembrim (aptuveni 30 dienas). Dažos avotos tiek minēts, ka viņš bija pāvests līdz 904. gada februārim. Viņa priekštecis bija Benedikts IV. No pāvesta krēsla viņu gāza antipāvests Kristofers. Dažos avotos tiek minēts, ka viņš tika noslepkavots, bet citos — miris cietumā.


Mangalūru

Mangalūru (, Maṅgaḷūru) ir ostas pilsēta Indijas dienvidrietumos, Karnātakas štatā. 2011. gadā pilsētā dzīvoja 485 tūkstoši iedzīvotāju, tās aglomerācijā — 620 tūkstoši iedzīvotāju. Mangalūru valda tropu klimats. No jūnija līdz septembrim ir musonu sezona. Līdz 2014. gadam pilsētas nosaukums bija Mangalora ().


Mazais ledus laikmets

Mazais ledus laikmets ir vēsāka klimata periods pēc viduslaiku siltā perioda. Tradicionāli tas tiek definēts kā laikposms no 16. līdz 19. gadsimtam, taču daļa ekspertu to definē kā laikposmu no 1300. līdz 1850. gadam. Lai arī tehniski šis nebija ledus laikmets, terminu zinātniskajā literatūrā 1939. gadā ieviesa francūzis Fransuā Matē (François E. Matthes). NASA Zemes observatorija atzīmējusi trīs patiesi auksta laika periodus: viens sākās ap 1650. gadu, otrs — ap 1770. gadu, pēdējais — 1850. gadā. Ir tikuši izvirzīti vairāki cēloņi: Saules starojuma cikliskie kritumi, paaugstināta vulkāniskā aktivitāte, izmaiņas okeāna cirkulācijas procesā, izmaiņas Zemes orbītā un aksiālais slīpums un cilvēku populācijas samazināšanās.


Latvijas Industriālā banka

Akciju sabiedrība «Latvijas Industriālā banka», zināma arī ar nosaukumu «Lainbanka», bija Latvijas banka. Dibināta 1991. gadā, 1999. gadā pēc maksātnespējas pasludināšanas tika pievienota «Baltijas Starptautiskajai bankai».


Zoneburgas pils

Zoneburgas pils () jeb Zonenburgas pils, arī Māsi ordeņa pils, () bija Livonijas ordeņa būvēta Zoneburgas fogta pils, kas kontrolēja pārcelšanos pāri jūras šaurumam starp Sāmsalu, Muhu salu un kontinentu.

Līdz mūsdienām ir saglabājušās cietokšņa drupas pē Māsi ciema Sāremā apriņķī Sāmsalas austrumu piekrastē.


Zorans Zaevs

Zorans Zaevs (, dzimis ) ir Ziemeļmaķedonijas ekonomists un politiķis. Kopš 2020. gada 31. augusta viņš ir Ziemeļmaķedonijas premjerministrs. Pirms tam Zaevs bija premjerministrs arī no 2017. gada maija līdz 2020. gada janvārim. Viņš ir Maķedonijas sociāldemokrātiskās savienības (MSDS) priekšsēdētājs.

Zorans Zaevs ir dzimis Strumicā. 1997. gadā viņš absolvēja Skopjes Universitātes ekonomikas fakultāti. Skopjes Universitātē viņš arī ieguva maģistra grādu monetārajā ekonomikā.

No 1997. līdz 2003. gadam Zaevs strādāja uzņēmumā Trgoprodukt Strumicā, 2001. gadā kļuva par uzņēmuma direktoru. No 1997. līdz 2003. gadam viņš bija krājbankas Peon valdes loceklis. No 2001. līdz 2003. gadam viņš bija celtniecības materiālu ražotāja Elenica valdes loceklis. No 2000. līdz 2003. gadam Zaevs bija Strumicas komunālā uzņēmuma Komunalec valdes priekšsēdētājs.

1996. gadā Zaevs iestājās Maķedonijas sociāldemokrātiskajā savienībā (MSDS). Viņš tika ievēlēts par MSDS Strumicas nodaļas priekšsēdētāju. No 2006. līdz 2008. gadam viņš bija partijas viceprezidents. Pašvaldību vēlēšanās uzvarēja trīs reizes, un bija Strumicas mērs no 2005. līdz 2016. gadam. Kad Branko Crvenkovskis 2013. gadā atstāja MSDS priekšsēdētāja amatu, viņa vietā tika ievēlēts Zorans Zaevs.

Pēc 2016. gada decembra pirmstermiņa parlamenta vēlēšanām Zaevam 2017. gada maijā uzticēja veidot koalīcijas valdību. Zorans Zaevs premjerministra amatā tika apstiprināts 31. maijā. Savā amatā stāšanās runā viņš izvirzīja valsts prioritātes: iestāšanās NATO un ES. Tāpat viņš apsolīja ekonomisko augšupeju un korupcijas izskaušanu.

2019. gada 12. februārī Maķedonijas Republikas nosaukums tika mainīts uz Ziemeļmaķedonijas Republika.

2020. gada 3. janvārī Zorans Zaevs atkāpās no premjerministra amata, vadošās partiju apvienības līderi bija vienojušies par ārkārtas vēlēšanu rīkošanu, jo Ziemeļmaķedonija atkal nesaņēma datumu sarunām par dalību Eiropas Savienībā. Līdz plānotajām vēlēšanām aprīlī vadīt valsti uzticēja "dienesta kabinetam" bijušā iekšlietu ministra Olivera Spasovska vadībā.

Parlamenta vēlēšanās, kas notika 2020. gada 15. jūlijā, Maķedonijas sociāldemokrātiskās savienības un dažu citu partiju apvienība "Mēs varam" ieguva visvairāk vietu (35,89 %), bet neieguva vairākumu. MSDS un Demokrātiskā savienība par integrāciju 18. augustā paziņoja, ka panākuši vienošanos par koalīcijas valdību Zorana Zeva vadībā. Naktī uz 31. augustu parlaments Zoranu Zaevu apstiprināja premjerministra amatā.

2021. gada 31. oktobrī Zaevs paziņoja par nodomu atkāpties no premjerministra amata un sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāja amata, uzņemoties atbildību par valdošās partiju apvienības "Mēs varam" zaudējuma pašvaldību vēlēšanās. 2021. gada 12. decembrī MSDS iekšējās vēlēšanās Dimitars Kovačevskis nomainīja Zoranu Zaevu uz partijas līdera amatā. 2022. gada 16. janvārī Dimitaru Kovačevski apstiprināja par ZiemeļMaķedonijas Republikas premjerministru, nomainot Zoranu Zaevu.


Galzemnieku grāvis

Galzemnieku grāvis ir Vidzemnieku grāvja kreisā krasta pieteka Valmieras novadā uz ziemeļrietumiem no Virķēniem. Tek dienvidu virzienā gar Ciešu purva rieumu malu. Ietek Vidzemnieku grāvī Kurļu pļavās uz rietumiem no Galzemnieku mājām.


Jungas grāvis

Jungas grāvis ir Oļas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā uz dienvidiem no Naukšēniem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Oļā Stirnas purva teritorijā. Jungas grāvi augštecē šķērso valsts autoceļš V205 (Andricēni–Nurmi).


Kaučupīte

Kaučupīte ir Saprašas (Pestavas) kreisā krasta pieteka Valmieras novadā uz austrumiem no Vilpulkas. Iztek no Kauču purva. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Pestavā augšpus Pūķa mājām.


Chamonix HC

Chamonix HC ir profesionāla hokeja komanda, kas bāzēta Šamonī, Francijā, un spēlē Francijas hokeja līgā. Komanda dibināta 1910. gadā un ir titulētākā Francijas komanda, valsts čempiones titulu izcīnot 30 reizes. Visvairāk titulu komanda ieguvusi 1920., 1960. un 1970. gados.

2016. gadā komanda apvienojās ar Pingouins de Morzine-Avoriaz, izveidojoties Pionniers de Chamonix-Morzine, kas jau savā pirmajā sezonā izcīnīja Francijas čempiones titulu. 2017. gadā abas komandas atdalījās, Šamonī komandai turpinot Francijas hokeja līgā spēlēt atsevišķi.


Kolkupīte

Kolkupīte (arī Kolkas upe, Kolkiņa), Igaunijā Penuja () ir Rūjas labā krasta pieteka Igaunijā un Valmieras novadā.

Iztek no Karuso purva Igaunijas teritorijā. Tek dienvidu virzienā. Ietek Rūjā augšpus Lodes. Igaunijā Kolkupītes krastos atrodas Penujas ciems.


Subdukcija

Subdukcija (no ) ir Zemes garozas kustības tektonisks process, kurā liela izmēra litosfēras plātne iebīdās zem citas plātnes. Plātņu sadursmes ir saistītas ar zemestrīču un vulkānisma procesiem, lielākā daļa pasaules seismiski aktīvo zonu ir vietās, kur notiek subdukcija. Visbiežāk litosfēras plātnes, kas pieder okeāniskā tipa Zemes garozai, bīdās zem kontinentālā tipa garozas vai salu lokiem un iegrimst Zemes mantijā, kur izkūst.


Krāņupīte

Krāņupīte ir Palmutes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā uz dienvidaustrumiem no Vērša. Tek dienvidu virzienā. Ietek Palmutē Lauru purva teritorijā. Krāņupīti šķērso valsts autoceļš V170 (Igaunijas robeža–Virķēni–Rūjiena).


Haskovas apgabals

Haskovas apgabals () ir apgabals Bulgārijas dienvidu daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Haskovas — vārdā. Tas robežojas ar Stara Zagoras apgabalu ziemeļos, Jambolas apgabalu ziemeļaustrumos, Turciju austrumos, Grieķiju dienvidaustrumos, Kardžali apgabalu dienvidrietumos un Plovdivas apgabalu rietumos.

Apgabals sadalīts vienpadsmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 254 476 (2016. gada aprīlis).

Haskovas apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma saraksta objekts — trāķiešu kaps ar sienu gleznojumiem blakus Aleksandrovas ciemam.


Aļona Amjaļusika

Aļona Amjaļusika (; dzimusi Babruiskā) ir Baltkrievijas šosejas riteņbraucēja.

Viņa pārstāvējusi Baltkrieviju 2012. gada vasaras olimpiskās spēlēs, grupas braucienā izcīnot 15. vietu. 2015. gadā pievienojusies komandai. Viņa piedalījās 2015. gada Eiropas spēlēs, kur izcīnīja zelta medaļu grupas braucienā.

Ar uzvarēja komandu braucienā 2015. gada Pasaules čempionātā Ričmondā. 2015. gada novembrī pievienojās Canyon-SRAM komandai. 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja gan grupas (13. vieta), gan individuālajā (16. vieta) braucienā.


Horvātija olimpiskajās spēlēs

Horvātija olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1992. gada, kad notika gan ziemas olimpiskās spēlēs Albervilā, gan arī vasaras olimpiskās spēlēs Barselonā. Kopš tā brīža Horvātija ir piedalījusies visās ziemas un vasaras olimpiskajās spēlēs. No 1920. līdz 1988. gadam Horvātijas sportisti lielākoties startēja Dienvidslāvijas sastāvā.

Horvātija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 52 medaļas (18 zelta, 19 sudraba un 15 bronzas medaļas). Lielākā daļa, 41 medaļa, ir izcīnīta vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 11 medaļas izcīnītas ziemas olimpiskajās spēlēs. 2016. gada Riodežaneiro vasaras olimpiskās spēles bija līdz šim veiksmīgākās spēles. Horvātijas sportisti tajās izcīnīja 10 olimpiskās medaļas. No vasaras olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas (7) ir izcīnītas airēšanā, bet vieglatlētikā ir izcīnītas 5 medaļas. Savukārt no ziemas olimpiskajiem sporta veidiem visvairāk medaļas, 10 medaļas, ir izcīnītas kalnu slēpošanā. Kopumā medaļas ir izcīnītas 13 vasaras un 2 ziemas olimpiskajos sporta veidos.

Kalnu slēpotāja Janica Kosteliča ir titulētākā Horvātijas sportiste olimpiskajās spēlēs. Viņa ir izcīnījusi 6 medaļas, no tām 4 zelta un 2 sudraba medaļas, no 2002. līdz 2006. gadam ziemas olimpiskajās spēlēs.


Krūmiņupīte (Silupītes pieteka)

Krūmiņupīte (arī Krūmiņu upe, Kuļķinupīte, Skolupīte) ir Silupītes labā satekupe Valmieras novada galējos ziemeļaustrumos. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Pie Arakstes, satekot ar Veserupīti, izveido Silupīti. Krūmiņupīti šķērso valsts autoceļš V176 (Sīļi–Igaunijas robeža), tās krastos atrodas Arakste.


Kurkužupīte

Kurkužupīte ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā uz dienvidaustrumiem no Rūjienas. Tek ziemeļu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Rūjā lejpus Nāras.


Laņģupīte (Rūjas pieteka)

Laņģupīte (arī Lode, Sutra) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novada ziemeļaustrumos. Iztek no Laņģu ezera. Tek ziemeļrietumu virzienā, sasniedzot Lodi, pagriežas uz ziemeļaustrumiem. Ietek Rūjā caur Lodes dīķi pie Lodes ciema.


Elīna Nečajeva

Elīna Nečajeva (, ; dzimusi Tallinā, Igaunijā) ir krievu izcelsmes igauņu soprāns. Elīna piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Portugālē ar dziesmu La Forza itāļu valodā, pārstāvot Igauniju. Savā pusfinālā viņa ieguva 5. vietu, kas ļāva viņa kvalificēties finālam, kurā dziedātāja ieguva 8. vietu.


Aisela Mamadova

Aisela Mamadova (; plašāk pazīstama kā Aisel, dzimusi Baku, Azerbaidžānas PSR, tagad Azerbaidžāna), ir azerbaidžāņu dziedātāja. Aisela piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Portugālē, pārstāvot Azerbaidžānu ar dziesmu X My Heart. Savā pusfinālā viņa ieguva 11. vietu, kas viņai neļāva kvalificēties finālam.


Equinox

Equinox ir bulgāru supergrupa, kas savu darbību aizsāka 2018. gadā. Grupa pārstāvēja Bulgāriju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu Bones. Savā pusfinālā viņi ieguva 7. vietu, kas ļāva kvalificēties finālam, kurā grupa ieguva 14. vietu.


1755. gada Lisabonas zemestrīce

1755. gada Lisabonas zemestrīce, pazīstama arī kā Lielā Lisabonas zemestrīce, notika 1. novembrī ap plkst. 9.40 pēc vietējā laika. Zemestrīce kopā ar tai sekojošajiem ugunsgrēkiem un cunami gandrīz pilnībā iznīcināja Lisabonas pilsētu un tās apkārtējo reģionu.

Seismologi mūsdienās zemestrīces stiprumu novērtējuši ar magnitūdu 8,5—9. Tiek uzskatīts, ka zemestrīcē bojā gāja starp 10 000 un 100 000 cilvēku, kas tādējādi šo padara par vienu no nāvējošākajām zemestrīcēm cilvēces vēsturē. Pēc zemestrīces izpētes radās modernā seismoloģijas zinātne.

Zemestrīce neizpostīja pilsētas daļu — Alfamu un tā saglabājās kā ainavisks šauru ielu un mazu skvēru labirints.


Gruzija olimpiskajās spēlēs

Gruzija olimpiskajās spēlēs piedaļās kopš 1994. gada, kad ziemas olimpiskās spēles notika Norvēģijas pilsētā Lillehammerē. 1996. gadā tā pirmo reizi arī piedalījas vasaras olimpiskajās spēlēs, kuras norisinājās ASV pilsētā Atlantā. Kopš tā laika Gruzija ir startējusi pilnīgi visās vasras un ziemas olimpiskajās spēlēs.

Līdz 1994. gadam Gruzijas sportisti olimpiskajās spēlēs startēja citu valstu sastāvā, galvenokārt Padomju Saveinības sastāvā (no 1952. līdz 1988. gadam). Vēl pirms tam no 1900. gada līdz 1912. gadam Gruzijas sportisti startēja Krievijas Impērijas sastāvā. Lai gan Gruzija neatkarību ieguva uzreiz pēc Padomju Saveinības sabrukuma 1991. gadā, tā 1992. gada Barselonas vasaras un 1992. gada Albērvilas ziemas olimpiskajās spēlēs startēja Apvienotās komandas sastāvā.

Kopš 1994. gada līdz šim Gruzija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 40 olimpiskās medaļas (10 zelta, 12 sudraba un 18 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu, kopā 8 medaļas, tā ir izcīnījusi 2020. gada Tokijas spēlēs. No sporta veidiem lielākā daļa medaļu, 19 medaļas, ir izcīnītas cīņas sportā. Gruzija olimpiskās medaļas kopumā ir izcīnījusi 5 olimpiskajos sporta veidos, medaļas ir izcīnītas arī džudo (12 medaļas), svarcelšanā (7 medaļas), boksā un šaušanā (abos pa 1 medaļai).

Visvairāk medaļu olimpiskajās spēlēs, pārstāvot Gruziju, ir izcīnījuši džudists Laša Šavdatuašvili — 3 medaļas. Cīņas sporta pārstāvji Giorgijs Asanidze, Giorgijs Gogšelidze, Vladimers Hinčegašvili, Eldars Kurtanidze un Geno Petriašvili, kā arī svarcēlājs Laša Talahadze olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši pa divām medaļām. Savukārt sporta šāvēja Nino Salukvadze olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 3 medaļas, pirmās divas pārstāvot Padomju Savienību.


Sojuz MS-08

Sojuz MS-08 () bija Krievijas kosmosa kuģis apkalpes nogādāšanai uz Starptautisko kosmisko staciju (SKS). Orbītā palaists 2018. gada 21. martā. Uz zemes atgriezās 4. oktobrī.


Rajons

Rajons ir administratīvi teritoriāla vienība vairākās bijušās Padomju Savienības valstīs. Mūsdienās rajonos administratīvi tiek iedalīta Azerbaidžāna, Baltkrievija, Kazahstāna, Krievija, Moldova un Ukraina. Kādreiz rajonos tika dalīta arī Armēnija, Gruzija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Rumānija. Termins ir cēlies no franču vārda rayon, kas nozīmē 'rādiuss'.


Slovākijas vēsture

Slovākijas vēsture ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Slovākijas teritorijā.


Stara Zagoras apgabals

Stara Zagoras apgabals () ir apgabals Bulgārijas centrālajā daļā, nosaukts tā galvenās pilsētas — Stara Zagoras — vārdā. Tas robežojas ar Gabrovas un Veliko Tarnovas apgabalu ziemeļos, Slivenas un Jambolas apgabalu austrumos, Haskovas apgabalu dienvidos un Plovdivas apgabalu rietumos.

Apgabals sadalīts vienpadsmit pašvaldībās, bet tā kopējais iedzīvotāju skaits ir 353 393 (2016. gada aprīlis).

Apgabala dienvidaustrumu daļā Radnevo pašvaldībā atrodas akmeņogļu ieguves vieta. No 1934. līdz 1949. gadam apgabalā bija iekļauta daļa no mūsdienu Kardžali apgabala teritorijas.

Stara Zagoras apgabalā atrodas UNESCO Pasaules mantojuma objekts — Trāķiešu kapenes Kazanlakā. Šī vieta atklāta 1944. gadā un ir hellēnisma perioda apbedījuma vieta no 4. gadsimta p.m.ē. beigām. Apgabalā atrodas arī divi saraksta kandidātobjekti — divi pilnībā saglabājušies neolīta laika mājokļi ar savu interjeru, sadzīves mēbelēm un piederumiem, kā arī Centrālbalkānu nacionālais parks (daļēji arī blakus apgabalos).


Maiģupīte

Maiģupīte (arī Maiģe, Maure) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novada ziemeļos. Iztece uz dienvidaustrumiem no Šķūres purva. Tek ziemeļrietumu virzienā, gar Šķūres purva austrumu malu. Ietek Rūjā lejpus bijušajiem Rūjas dīķiem. Maiģupīti šķērso valsts autoceļš V171 (Krogzemji–Sēļi–Rūjiena).


Belnaftahim

Belnaftahim () jeb Belneftehim (), pilns nosaukums «Baltkrievijas naftas un ķīmijas valsts koncerns») ir Baltkrievijas naftas un ķīmiskās rūpniecības uzņēmums. Tas ir lielākais valsts koncerns. Galvenais birojs atrodas Minskā.

Uzņēmums ir dibināts 1997. gada aprīlī, apvienojot naftas ieguves, transportēšanas, pārstrādes un tirdzniecības, minerālmēslu ražošanas, ķīmiskās rūpniecības un ar to saistītus uzņēmumus.


Viļuma iela (Jūrmala)

Viļuma iela ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Viļuma iela sākas krustojumā ar Jomas ielu un beidzas pie Turaidas ielas. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Viļuma ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Viktors Logunovs

Viktors Logunovs (; dzimis , miris ) bija padomju treka riteņbraucējs.

Viņš piedalījās 1964. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kopā ar latvieti Imantu Bodnieku startējot 2000 metru tandēma sprintā un izcīnot sudraba medaļu. Šajās pašās olimpiskajās spēlēs viņš startēja arī 1 kilometra individuālajā braucienā, izcīnot 9. vietu.

Pēc sportista karjeras beigām viņš strādāja par treka riteņbraukšanas treneri un gatavoja Apvienoto komandu 1992. gada olimpiskajām spēlēm.


Kaudzīšu iela (Jūrmala)

Kaudzīšu iela ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Kaudzīšu iela sākas kāpās 65 metrus pirms Jūras ielas un beidzas krustojumā ar Lienes ielu. Kaudzīšu ielas posms no Jomas ielas līdz Lienes ielai turpinās 27 metrus pa kreisi no posma līdz Jomas ielai.

Kopējais Kaudzīšu ielas garums ir 575 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Kaudzīšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Melnuļu dzimta

Melnuļi () ir viena no izplatītākajām vaboļu dzimtām pasaulē. Ir aprakstītas vairāk nekā 20 000 sugu. Īpatņu morfoloģiskā daudzveidība ir tik liela, ka bieži vien ir apgrūtināta īpatņa noteikšana.


Cossyphodinae

Cossyphodinae ir melnuļu dzimtas apakšdzimta. Izplatīti Vecajā Pasaulē. Ir mirmekofili, dzīvo skudru pūžņos.


Timea Baboša

Timea Baboša (Tímea Babos; dzimusi ) ir profesionāla Ungārijas tenisiste. Augstāko 25. vietu vienspēlēs sasniegusi 2016. gada 19. septembrī. Pēc uzvaras 2018. gada Austrālijas atklātā čempionāta dubultspēlēs pakāpās uz 5. vietu dubultspēļu reitingā.


Temistokls

Temistokls (; dzimis ap 524. gadu p.m.ē., miris 459. gadā p.m.ē.) bija Atēnu politiķis un stratēgs.

Kā politiķis bija populists, viņam bija zemāko slāņu Atēnu iedzīvotāju atbalsts. 493. gadā ievēlēts par arhonu. Temistokls pārliecināja polisu palielināt Atēnu jūras karaspēka lielumu. Cīnījies Maratonas kaujā. Pēc tās kļuva par ievērojamāko politiķi Atēnās. Uzvarējis vairākās kaujās. Vēlāk tika padzīts no Atēnām, aizmuguriski piespriests nāvessods par simpātijām pret Persiju. Pēc nāves tika atjaunota Temistokla varoņa slava.


Mélovin

Konstantīns Bočarovs, plašāk pazīstams kā Mélovin (; dzimis Odesā, Ukrainā), ir ukraiņu dziedātājs un dziesmu autors. Mélovin uzvarēja Ukrainas X-Faktora versijas 6. sezonā.

Viņš ir piedalījies Ukrainas nacionālajā atlasē Eirovīzijas dziesmu konkursam 2017., kad viņš ieguva 2.vietu, un 2018. gadā, kad viņš uzvarēja, tas nozīmē, ka Mélovin, pārstāvot Ukrainu, piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Portugālē, Lisabonā ar dziesmu Under the Ladder. Savā pusfinālā viņš ieguva 6.vietu, kas ļāva kvalificēties finālam, kurā viņš ieguva 17. vietu.


Stavre Jada

Stavre Jada (; dzimis Kruševā) ir Ziemeļmaķedonijas distanču slēpotājs un biatlonists.

Pārstāvēja Maķedoniju 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Phjončhjanā, kur bija delegācijas karognesējs olimpiādes atklāšanas ceremonijā. Startēja divās distanču slēpošanas disciplīnās. Viņa iegūtā 79. vieta sprinta distancē bija augstākais sasniegums Maķedonijai 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.


Dzinara Alimbekava

Dzinara Alimbekava (; dzimusi ) ir Kazahstānā dzimusi Baltkrievijas biatloniste.

Ar biatlonu nodarbojas kopš 2008. gada, pirms tam trenējusies distanču slēpošanā. Vairākkārt piedalījusies Pasaules čempionātos biatlonā jauniešiem un junioriem. 2015. gadā Minskā kļuva par pasaules čempioni jauniešiem (U-19) stafetē. Pasaules kausa sacensībās debitējusi 2016. gada janvārī Antholcā ar 73. vietu sprintā.

Phjončhanā Baltkrievijas komandas sastāvā kopā ar Nadeždu Skardino, Irinu Krivko un Darju Domračevu kļuva par čempioni stafetē.


Zvaigžņu iela (Jūrmala)

Zvaigžņu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Zvaigžņu iela sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas krustojumā ar Ķemeru ielu. Kopējais ielas garums ir 530 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Zvaigžņu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Andrejs Kobjakovs

Andrejs Kobjakovs (), jeb Andrejs Kabjakovs (; dzimis ) ir Baltkrievijas inženieris, ekonomists, politologs, diplomāts un politiķis. No 2014. līdz 2018. gadam viņš bija Baltkrievijas premjerministrs.

Andrejs Kobjakovs dzimis 1960. gadā Maskavā. Viņa tēvs bija militārpersona, un 1963. gadā ģimene pārcēlās uz Baltkrieviju, kad tēvs tika norīkots turp dienestā.

1983. gadā Kobjakovs absolvēja Maskavas aviācijas institūtu. Viņš sāka strādāt par meistaru Vavilova Minskas mehāniskajā rūpnīcā Minskā. 1985. gadā Kobjakovs pārgāja darbā uz rūpnīcu Diaprojektor Rahačovā, kur sākumā bija vecākais meistars, tad ceha priekšnieka vietnieks, līdz beidzot ražošanas priekšnieka vietnieks. No 1988. līdz 1989. gadam viņš bija komunistiskās partijas Rahačovas pilsētas komitejas organizatoriskās nodaļas instruktors.

1991. gadā Andrejs Kobjakovs pabeidza Baltkrievijas valsts tautsaimniecības universitāti. No 1989. līdz 1991. gadam bija klausītājs komunistiskās partijas Politoloģijas un sociālās pārvaldes institūtā. 1991. gadā viņš sāka strādāt rūpnīcā Diaprojektor par plānošanas un ekonomikas nodaļas priekšnieku. 1992. gadā viņš kļuva par Diaprojektor direktora vietnieku ekonomikas jautājumos.

1995. gadā Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas Republikas prezidenta kontroles dienesta priekšnieka vietnieku. 1996. gadā viņš iecelts par Baltkrievijas Valsts kontroles komitejas priekšsēdētāja vietnieku. Vēlāk viņš kļuva par Baltkrievijas Vieglās rūpniecības preču ražošanas un realizācijas valsts koncerna prezidentu. 1998. gadā Kobjakovs iecelts par Baltkrievijas Valsts kontroles komitejas priekšsēdētāju. 2000. gadā viņš iecelts par bankas Belprambudbank valsts pārstāvi.

2000. gadā Andrejs Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas premjerministra pirmo vietnieku. 2001. gada 24. septembrī viņš kļuva par Baltkrievijas premjerministra vietnieku. 2002. gada 3. jūlijā Andrejs Kobjakovs tika apstiprināts par ekonomikas ministru; šo amatu viņš pildīja līdz 2003. gada 24. decembrim. Pēc tam līdz 2010. gadam viņš turpināja premjerministra vietnieka amatu. 2004. gadā Kobjakovs iecelts par bankas Belpromstrojbank valsts pārstāvi.

2010. gada 28. decembrī Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas prezidenta administrācijas vadītāja vietnieku. 2011. gada 8. novembrī viņš apstiprināts par vēstnieku Krievijā. 2012. gada 27. augustā Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas prezidenta administrācijas vadītāju.

2014. gada 27. decembrī Andrejs Kobjakovs kļuva par Baltkrievijas premjerministru, nomainot amatā Mihailu Mjasņikoviču. 2018. gada 18. augustā Kobjakovu Baltkrievijas premjerministra amatā nomainīja Sergejs Rumass.

Pēc tam Andrejs Kobjakovs kļuva par Belgazprombank direktoru padomes locekli. 2020. gada 17. novembrī viņs kļuva par Krievijas ogļu ieguves uzņēmuma OOO Gruppa Sibuglemet ģenerāldirektoru un OOO Holding Sibuglemet direktoru padomes priekšsēdētāju.


Serbijas vēsture

Serbijas vēsture ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Serbijas teritorijā.


Melderīšupīte

Melderīšupīte, Igaunijā Rūkli () ir Saprašas (Pestavas) kreisā krasta pieteka Igaunijā un Valmieras novada ziemeļrietumos. Tek dienvidu-dienvidrietumu virzienā. Vidustecē apmēram 300 metrus veido Latvijas un Igaunijas robežu. Ietek Saprašā lejpus Tītas purva. Melderīšupīti pirms ieteces Saprašā šķērso valsts autoceļš V173 (Virķēni–Meizakila).


Oļa

Oļa (arī Ola, Ole) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novada dienvidos. Iztece no Stirnas purva. Tek ziemeļrietumu virzienā. Lielākās pietekas - Jungas grāvis, Purupīte. Ietek Rūjā augšpus bijušajiem Rūjas dīķiem. Oļu šķērso valsts autoceļi P17 (Valmiera–Rūjiena–Igaunijas robeža (Unguriņi)), V206 (Krustiņi–Ārgaļi) un V171 (Krogzemji–Sēļi–Rūjiena). Tās krastos atrodas Oleri un Oleru muiža.


Horvātijas vēsture

Horvātijas vēsture ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Horvātijas teritorijā.


Purupīte

Purupīte ir Oļas labā krasta pieteka Valmieras novada dienvidos. Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka - Riemas grāvis. Ietek Oļā pie Oleru muižas. Purupīti šķērso valsts autoceļš V206 (Krustiņi–Ārgaļi).


Pepco

Pepco (uzņēmuma nosaukums PEPCO Poland sp. z o.o) ir Polijas apģērbu un mājsaimniecības preču mazumtirgotājs. Galvenais birojs atrodas Poznaņā. Dibināts 1999. gadā. Uzņēmuma īpašnieks ir Dienvidāfrikas uzņēmums Pepkor, kā akcijas tiek kotētas Frankfurtes fondu biržā.

Pepco ir vairāk nekā 1300 zemo cenu veikali Bulgārijā, Čehijā, Horvātijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā, Slovēnijā, Ungārijā. Plānots veikalus atvērt Itālijā un Serbijā (2020. gada informācija). Aptuveni 60 % Pepco sortimenta ir apģērbs, un 40 % ir mājsaimniecības preces.


Ramata (upe)

Ramata () ir Salacas labā krasta pieteka Valmieras novadā. Iztece Igaunijā, pie Ramata (Raamatu) ciema. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Augštecē tek gar Ķeseles purva austrumu malu. Vidustecē caurtek Rauskas ūdenskrātuvei. Lielākās pietekas - Ārņupīte, Kabuļupīte, Krūkļupe, Ķīšupe, Zariņupīte. Ietek Salacā lejpus Pēcas purva, pie Puņmušu mājām. Ramatu šķērso valsts autoceļi V170 (Krustiņi–Ārgaļi), V177 un V164. Tās krastos atrodas Talcis, Ramata, Nuķis.


Igaunija olimpiskajās spēlēs

Igaunija olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1920. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles tika rīkotas Beļģijas pilsētā Atverpenē. Savukārt ziemas olimpiskajās spēlēs no 1928. gada, kad tās notika Šveices pilsētā Sanktmoricā. Igaunija bija pirmā no Baltijas valstīm, kas bija pārstāvēta olimpiskajās spēlēs kā neatkarīga valsts. Igaunija līdz šim ir startējusi 13 vasaras olimpiskajās spēlēs (1920 — 1936 un 1992 — mūsdienas) un 11 ziemas olimpiskajās spēlēs (1928, 1936 un 1992 — mūsdienas). No 1900. līdz 1912. gadam Igaunijas sportisti bija iekļauti Krievijas Impērijas sastāvā. Padomju okupācijas periodā (no 1940. — 1991. gadam) Igaunijas sportisti galvenokārt startēja Padomju Savienības sastāvā. Savukārt no 1992. gada Igaunija olimpiskajās spēlēs atkal startē kā neatkarīga valsts.

Līdz šim Igaunija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 44 olimpiskās medaļas. Lielākā daļa, 36 medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 8 medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. Medaļām bagātākās olimpiskajās spēles Igaunijai bija 1936. gada Berlīnes vasaras olimpiskās spēlēs, kad tā izcīnīja 7 medaļas (2 zelta, 2 sudraba un 3 bronzas medaļas). Igaunija ir izcīnījusi medaļas gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, kurā tā ir piedalījusies, izņemot 1932. gada Losandželosas un 1996. gada Atlantas spēlēs. Savukārt medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs tā ir izcīnījusi 2002. gada Soltleiksitijas, 2006. gada Turīnas, 2010. gada Vankūveras un 2022. gada Pekinas spēlēs. Kopsummā medaļas ir izcītas 9 vasaras un 2 ziemas olimpiskajos sporta veidos . No vasaras sporta veidiem visvairāk medaļu, 11 medaļas, ir izcīnītas cīņas sportā. Savukārt septiņas no astoņām ziemas olimpisko spēļu medaļām ir izcīnītas distanču slēpošanā. Distanču slēpotāji Andruss Vērpalu un Kristina Šmiguna-Vehi ir vienīgie Igaunijas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 3 olimpiskās medaļas.

1980. gada Maskavas vasaras olimpisko spēļu burāšanas sacensības tika rīkotas Igaunijas galvaspilsētā Tallinā, Piritas ostas rajonā.


Raudava

Raudava ir Rūjas labā krasta pieteka Igaunijā, kā arī Valmieras novadā. Augštecē veido valsts robežu. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Rūjā augšpus Raudavas purva. Raudavu šķērso valsts autoceļš V176 (Sīļi—Igaunijas robeža).


Riemas grāvis

Riemas grāvis (arī Riemes grāvis) ir Purupītes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā, uz dienvidrietumiem no Endzeles. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Purupītē pie Alksnīšu mājām.


Čhīanmai

Čhīanmai () ir pilsēta Taizemē. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Pingas upes krastos, apmēram 700 km uz ziemeļiem no valsts galvaspilsētas Bangkokas. Čhīanmai provinces administratīvais centrs. Iedzīvotāju skaits 2017. gadā sasniedza 131 tūkstoti. Tā ir lielākā pilsēta valsts ziemeļos, kā arī ievērojams tūrisma centrs.

Pilsēta dibināta 11. gadsimtā. Bija Lan Na karalistes galvaspilsēta (1296—1768), pēc tam tā kļuva par Čhīanmai karalisti. Pilsētā ievērojami ir dažādi klosteru kompleksi.


Daudzskaitlis

Daudzskaitlis () – gramatiskā kategorija (gramatiskais skaitlis), kas nosaka valodā lietotas vārdu formas, kas norāda, ka vārds raksturo nevis vienu, bet vairāk nekā vienu objektu. Daudzskaitlis (saīs. dsk.), tāpat kā vienskaitlis (saīs. vsk.) ir satopams vairumā pasaules valodu. Dažās valodās, kā, piemēram, esperanto, lai veidotu daudzskaitļa formas, atsevišķu gramatisko kategoriju vietā tiek lietots papildus elements (galotne, priedēklis utml.), tāpēc šo valodu vārdiem atsevišķa daudzskaitļa forma nav vajadzīga.

Indoeiropiešu valodās daudzskaitlis ir neatņemama valodas sastāvdaļa, lai norādītu vairāk nekā vienu (vai divus) objektus, bet citās valodās daudzskaitļa lietojums nereti ir visai nosacīts. Piemēram, tjurku valodās lietvārdu daudzskaitlis tiek veidots, pie saknes pievienojot izskaņu -lar/ler, taču, ja no konteksta ir skaidrs, ka objekts nav viens, daudzskaitļa forma nav vajadzīga (piemēram, – "āboli", yedi elma – "7 āboli"). Daļā no indiāņu valodām (kečvu, tupu-gvarānu) lietvārdu daudzskaitlis ir jānorāda tikai tad, kad nepieciešams uzsvērt to daudzesamību. Daļai pasaules valodu bez divskaitļa ir arī trīsskaitlis un lielais daudzskaitlis (ja jānorāda liels skaits lietu).


Bumbuļsīpols

Bumbuļsīpols ir īpašas struktūras pazemes vasas pārveidne, kurai raksturīgs palielināts reducēts stumbrs. Stumbrā uzkrājas barības vielas. Apkārt tam ir sakārtotas sausās lokveida lapas. Lapu funkcija ir pasargāt stumbru no ievainojumiem un samazināt ūdens zudumus no tā. Bumbuļsīpolam ir terminālais pumpurs, no kura attīstīsies zieds, un laterālie pumpuri, no kuriem attīstīsies jaunie augi. Bumbuļsīpoli raksturīgi, piemēram, gladiolām (Gladiolus) un krokusiem (Crocus).


Cēzars Sampsons

Cēzars Sampsons (, dzimis Lincā, Austrijā), ir austriešu dziedātājs, dziesmu autors un modelis. Cēzars piedalījās, pārstāvot Austriju, 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē ar dziesmu Nobody but You. Savā pusfinālā viņš ieguva 4. vietu, kas viņam ļāva kvalificēties finālam, kurā dziedātājs ieguva visvairāk punktus no žūrijas, un, punktus apvienojot ar skatītāju balsojumu, viņš ieguva 3. vietu.


Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotā Zemes padome

Vidzemes, Igaunijas, Sāmsalas un Rīgas Apvienotā Zemes padome () bija Livonijas guberņu un Autonomo Igaunijas guberņu okupējušās Vācijas Impērijas militārās pārvaldes un vietējo vācbaltiešu organizēts pārstāvniecības orgāns, kas 1918. gada 12. aprīlī pieņēma lēmumu par atdalīšanos no Krievijas, personālūniju ar Prūsijas karali un konstitucionālas monarhijas (Apvienotā Baltijas hercogiste) veidošanu.


Longs (nozīmju atdalīšana)

Longs (Λόγγος) — sengrieķu rakstnieks; Džastins Longs (Justin Long) — amerikāņu aktieris (dzimis 1978. gadā); Šeins Longs (Shane Long) — Īrijas futbolists (dzimis 1987. gadā).


Tijana Boškoviča

Tijana Boškoviča (; dzimusi ) ir serbu volejboliste, turku kluba Edžzadžibaši un Serbijas izlases diagonālā uzbrucēja.


Eduards Laursons

Eduards Laursons (1876—1950) bija latviešu skolotājs, kooperācijas propagandists un sabiedriskais darbinieks. Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes valdes loceklis (1917), viens no Latviešu zemnieku savienības dibinātājiem. Latvijas Tautas bankas valdes priekšsēdētājs, Centrālās savienības "Konzums" valdes un padomes priekšsēdētāja biedrs, Savstarpējās ugunsapdrošināšanas centrālās savienības valdes priekšsēdētājs.

Daudz rakstīja par kooperācijas un saimnieciskiem jautājumiem "Dzimtenes Vēstnesī", "Kooperatorā", "Līdumā", "Brīvajā Zemē", "Savienībā", "Kopdarbībā", "Latvijas Lauksaimniekā", "Ekonomistā", "Balsī", "Kooperatīvā Kredītā" un citos izdevumos.


Vilis Siliņš

Vilis Siliņš (1874—1935) bija latviešu zemnieku kooperācijas kustības darbinieks, Kurzemes Zemes sapulces un Kurzemes Pagaidu zemes padomes loceklis, Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes valdes loceklis (1917).

Publicējās ar pseidonīmu "Zemnieks", bija žurnāla "Kopdarbība" redaktors.


Jānis Palcmanis

Jānis Palcmanis (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija latviešu arheologs, mērnieks un politiķis.


Mazezera iela

Mazezera iela ir viena no Viesītes pilsētas ielām. Tā ir neliela iela ar mazstāvu savrupmāju apbūvi pilsētas ziemeļos. Iela ir 150 m gara un tajā ir 7 adreses. Iela nosaukta par godu Viesītes Mazajam ezeram un šī ir vienīgā šāda nosaukuma iela Latvijā.


Silupīte (Rūjas pieteka)

Silupīte (arī Enčupīte, Skolupīte) ir Rūjas labā krasta pieteka Valmieras novada ziemeļaustrumos, pie Arakstes. Izveidojas, pie Arakstes satekot Krūmiņupītei no labās un Veserupītei no kreisās puses. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Rūjā lejpus Niedru mājām.


Vecais kanāls

Vecais kanāls ir Āžupītes labā krasta pieteka Valmieras novada dienvidaustrumos, uz austrumiem no Oleriem. Tek dienvidaustrumu virzienā purvainā apvidū. Ietek Āžupītē netālu no tās ieteces Sedā purvainā, mazapdzīvotā apvidū.


Veserupīte

Veserupīte (arī Enčupīte) ir Silupītes kreisā satekupe Valmieras novada galējos ziemeļaustrumos. Tek dienvidu virzienā. Pie Arakstes, satekot ar Krūmiņupīti, izveido Silupīti. Veserupītei šķērso valsts autoceļš V176 (Sīļi–Igaunijas robeža), tās krastos atrodas Arakste.


Vidzemnieku grāvis

Vidzemnieku grāvis ir Palmutes kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Galzemnieku grāvis. Ietek Palmutē uz austrumiem no Idus. Vidzemnieku grāvi šķērso valsts autoceļš P21 (Rūjiena—Mazsalaca)


Virķīte

Virķīte (arī Virķe, Virķene, Virķupīte) ir Rūjas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. Iztece uz ziemeļrietumiem no Vilpulkas. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Virķēnmuižas grāvis. Ietek Rūjā pie Rūjas skolas. Virķīti šķērso valsts autoceļi V173 (Virķēni—Meizakila) un P21 (Rūjiena—Mazsalaca). Tās krastos atrodas Virķēni.


Spicera kosmiskais teleskops

Spicera kosmiskais teleskops (Spitzer Space Telescope jeb SST) bija ASV orbitālā observatorija. Tā bija nosaukta astronoma Laimana Spicera vārdā. Teleskops darbojās infrasarkanajā spektrā. Šis bija viens no četriem NASA lielo observatoriju kosmiskajiem aparātiem. Observatorija tika palaista 2003. gada augustā. 2020. gada 30. janvārī tika partraukta Spitzer darbība, atstājot to nekontrolētu heliocentriskā orbītā.


Gramatiskais skaitlis

Gramatiskais skaitlis () – gramatiskā kategorija, kas norāda daudzuma atšķirību lietvārdos, īpašības vārdos, vietniekvārdos un darbības vārdos. Vairumā pasaules valodu pastāv duālistiskais valodas formu sadalījums vienskaitlī () un daudzskaitlī(). Bet pastāv arī citas gramatiskā skaitļa kategorijas, kā divskaitlis (sanskritā, latīņu valodā, slovēņu valodā u.c.), trīsskaitlis (bislama, atsevišķās Okeānijas valodās), dažskaitlis (lai atšķirtu dažus no daudziem objektiem; hopu valodā, arābu valodā, daļā baltu-slāvu valodu).

Gramatiskais skaitlis tiek norādīts, mainot galotnes vai pievienojot piedēkļus. Lietvārdu un īpašības vārdu skaitļi ir sastopami visās indoeiropiešu valodās, vairumā citu rietumu un ziemeļu Eirāzijas valodu, kā arī Āfrikas valodās. Savukārt dienvid-dienvidaustrumu Āzijā un Amerikā daudzskaitļa forma bieži vien tiek atmesta, bet daļā Austrālijas un Jaungvinejas vietējo valodu daudzskaitļa nav vispār.

Darbības vārdu atšķirība skaitļos ir sastopama daudz retāk, jo īpaši tajās valodās, kurās obligāti ir jānorāda darītājs (kā, piemēram, angļu vai zviedru) un daudzskaitlīgums ir izsecināms no darītāju skaita.


Mehmets Ali Agdža

Mehmets Ali Agdža (; dzimis ) ir turku terorists, slepkava un Pelēko vilku kustības biedrs.

viņš nogalināja turku žurnālistu Abdu Ipekcu, kas tobrīd vadīja vienu no vadošajiem turku laikrakstiem Milliyet. Mehmetam Ali Agdžam tika piespriests mūža ieslodzījums. Pēc sešiem mēnešiem viņš izbēga. centās nogalināt pāvestu Jāni Pāvilu II, taču neveiksmīgi. Tā paša gada jūlijā viņam tika piespriests mūža ieslodzījums Itālijā. 2000. gadā pēc pāvesta lūguma viņu apžēloja Itālijas prezidents un Agdža tika deportēts uz Turciju. 2010. gadā tika atbrīvots no ieslodzījuma Turcijā.


Vienskaitlis

Vienskaitlis (saīs. vsk.) — gramatiskais skaitlis, kas tiek lietots, lai norādītu, ka darbība notiek ar vienu priekšmetu vai darbības veicējs ir viens pats.

Mūsdienu literārajā latviešu valodā tiek lietotas tikai vienskaitļa un daudzskaitļa formas, taču sarunvalodā ir sastopamas arī atsevišķas divskaitļa formas, piem, "ar abi roki" ('ar abām rokām').

Vienskaitli lieto arī aiz saliktiem skaitļa vārdiem vai skaitļiem, kas beidzas ar "viens" (51 gads).


Lagriinae

Lagriinae ir melnuļu dzimtas apakšdzimta. Izplatīta pa visu pasauli. Kāpuri barojas un attīstās pūstošā veģetācijā, stumbros un zem mizas.


WTA rangs

WTA rangs ir reitinga sistēma, kuru 1975. gada novembrī ieviesa Sieviešu tenisa asociācija ().

WTA rangs balstās uz 52 nedēļu sistēmu, kurā spēlētājas krāj punktus, piedaloties dažāda līmeņa turnīros. Spēlētājas vieta rangā tiek noteikta pēc punktu daudzuma, ko iegūst no maksimums 16 turnīriem vienspēlēs un 11 turnīriem dubultspēlēs. Piešķirtais punktu daudzums ir atkarīgs no pārvarēto kārtu daudzuma turnīra gaitā.

Lai spēlētāja parādītos reitingā, ir jāiegūst punkti vismaz 3 turnīros vai jāiegūst 10 punkti vienspēlēs vai dubultspēlēs vismaz vienā turnīrā.

+H — turnīrs nodrošina spēlētāju izmitināšanu


Mikolass Jozefs

Mikolass Jozefs (; dzimis Prāgā, Čehijā) ir čehu dziedātājs, dziesmu autors un bijušais modelis. Mikolass piedalījās 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā, pārstāvot Čehiju, pēc uzvaras interneta nocionālajā atlasē ar dziesmu Lie to Me. Savā pusfinālā viņš ieguva 3. vietu, kas viņam ļāva kvalificēties finālam, kurā dziedātājs ieguva 6. vietu, kas ir valsts visu laiku labākais rezultāts.


36. līnija (Jūrmala)

36. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 36. līnija sākas krustojumā ar Bulduru prospektu un beidzas kāpu rajonā. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu. 36. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Iela iet caur mežu un tajā nav vērojama apbūve.

Ielas beigās atrodams tās vārdā nosaukts restorāns "36. līnija".


Hercoga Jēkaba iela

Hercoga Jēkaba iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Hercoga Jēkaba iela sākas krustojumā ar Leona Paegles ielu un beidzas krustojumā ar Ventspils šoseju. Kopējais ielas garums ir 370 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Hercoga Jēkaba ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


1905. gada iela (Jūrmala)

1905. gada iela ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. 1905. gada iela sākas krustojumā ar Skrundas ielu un beidzas krustojumā ar Litenes ielu. Kopējais ielas garums ir 430 metri, tā ir klāta ar grants segumu. 1905. gada ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


1918. gada 30. janvāra deklarācija par Latvijas Republikas izveidi

1918. gada 30. janvāra deklarācija par Latvijas Republikas izveidi bija 1918. gada 30. (17.) janvārī Latviešu Pagaidu Nacionālās padomes (LPNP) otrajā sesijā Pēterpilī pieņemts lēmums par vienotas, patstāvīgas un demokrātiskas Latvijas Republikas dibināšanu, protestējot pret Brestļitovskas miera sarunās apspriesto Latvijas sadalīšanu, pārkāpjot tautu pašnoteikšanās principu, un nosodot tautas gribas viltošanu Vācijas impērijas okupētajā Latvijas daļā.

LPNP no 1918. gada jūlija izdotajos dokumentos dēvējās par "topošās Latvijas augstāko valsts iestādi" un tās Ārlietu nodaļas vadītājs Zigfrīds Anna Meierovics 1918. gada 23. oktobrī saņēma de facto Latvijas patstāvības atzīšanu no Apvienotās Karalistes ārlietu ministra Balfūra. Tā kā pēc 1918. gada augusta Berlīnes papildvienošanās noslēgšanas Vācijas impērijas un Padomju Krievijas varas iestādes aizliedza LPNP darbību un okupētajā Latvijā tās funkcijas lielā mērā pārņēma Demokrātiskais bloks, par Latvijas valsts pasludināšanas datumu uzskata 1918. gada 18. novembri, kad pēc Vācijas impērijas kapitulācijas un Tautas padomes dibināšanas Rīgā notika oficiālā Latvijas valsts pasludināšana.


Anastasija Dzjanisava

Anastasija Dzjanisava (; dzimusi , Minskā) ir Baltkrievijas orientieriste, pirmā Pasaules čempionāta medaļniece no Baltkrievijas.

2016. gada Pasaues čempionātā Zviedrijā A. Dzjanisava ieņēma trešo vietu sprintā aiz Majas Almas un Judītes Vīderes, kļūstot par pirmo Baltkrievijas orientieristi, kas nokļuvusi uz Pasaules čempionāta pjedestāla.

A. Dzjanisava vairākkārt piedalījusies sacensībās Latvijā. 2014. un 2015. gadā uzvarējusi abās nozīmīgākajās pavasara divdienu sacensībās Latvijā "Kurzemes pavasaris" un "Rīgas kausi".


ATP rangs

ATP rangs ir reitinga sistēma, kuru 1973. gadā ieviesa Tenisa profesionāļu asociācija ().

Punktu skaits rangā izsaka spēlētāja atrašanās pozīciju rangā gan vienspēlēs, gan dubultspēlēs, kas līdz ar to nosaka dalību vai izsētā spēlētāja statusu turnīrā.

+H — turnīrs nodrošina spēlētāju izmitināšanu


Latvijas Zemes banka

Akciju sabiedrība «Latvijas Zemes banka», bija Latvijas banka. Dibināta 1989. gadā, 1998. gadā tika pievienota «Hansabankai».


Zemes banka

Latvijas Zemes banka, komercbanka Latvijā no 1989. līdz 1998. gadam; Valsts zemes banka, komercbanka Latvijā no 1922. līdz 1944. gadam.


Ziemeļu svilpis

Ziemeļu svilpis (Pinicola enucleator) ir žubīšu dzimtas (Fringillidae) dziedātājputns, kas ir vienīgā suga ziemeļu svilpju ģintī (Pinicola). Sastopams Eirāzijas un Ziemeļamerikas ziemeļu daļā. Izšķir 8 pasugas.


Inuīti

Inuīti ir Arktikā (Grenlandē, Kanādā un Aļaskā) dzīvojošu cilvēku grupa, šī reģiona pirmiedzīvotāji.

Kopumā pasaulē dzīvo ap 150,6 tūkstošiem inuītu, no kuriem lielākā daļa — Kanādā (65 tūkstoši) un Grenlandē (51 tūkstotis). Uzturā pārsvarā lieto zivis, vaļus, airkājus, polārlāčus un citus reģionā dzīvojošus dzīvniekus, kā arī dažādas graudzāles, saknes, ogas, jūras aļģes (kas kurā reģionā ir izaudzējamas).

Eiropieši inuītu un dažu Aļaskas pirmiedzīvotāju apzīmēšanai agrāk lietoja eskimosu nosaukumu, kas pašlaik daļā Kanādas un Grenlandē tiek uzskatīts par apvainojumu. Eskimosi arī neapzīmē visas inuītu tautas. Leona Aglukaka (Leona Aglukkaq) 2008. gadā kļuva par Kanādas veselības ministri, kļūstot par pirmo inuītu pārstāvi, kas ieņēmusi ministres amatu.


1. līnija (Jūrmala)

1. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 1. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 410 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

1. līnijas un Edinburgas prospekta krustojumā atrodas Jūrmalas pilsētas būvvalde.


Ziemas žubīte

Ziemas žubīte (Fringilla montifringilla) ir neliels žubīšu dzimtas (Fringillidae) dziedātājputns, kas izplatīts Eirāzijā un Ziemeļāfrikā. Regulāri ieklejo Ziemeļamerikā. Ģeogrāfisko variāciju nav.


2. līnija (Jūrmala)

2. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 2. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 2. līnijā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


3. līnija (Jūrmala)

3. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 3. līnija sākas kāpu rajonā. Tās pirmais posms beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu, bet otrais posms atsākas krustojumā ar Vidus prospektu un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu.

Kopējais ielas garums ir 375 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 3. līnijā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


4. līnija (Jūrmala)

4. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 4. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 465 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 4. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

4. līnijas un Edinburgas prospekta krustojumā atrodas Bulduru bibliotēka.


5. līnija (Jūrmala)

5. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 5. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 345 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 5. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Gešrībenšteins

Gešrībenšteins () jeb Īrotkē () ir kalns, kas atrodas uz robežas starp Austriju un Ungāriju. Tas ir augstākais punkts Kēšegas kalnos, Ungārijas rietumdaļā un arī Burgenlandē Austrijā. Saskaņā ar Austrijas datiem tā augstums ir 884 m, bet Ungārijas avoti lielākoties min 883 m augstumu. Augstākais punkts Austrijas robežas pusē ir 879 metri virs Adrijas jūras augsts. Kalna vārdā ir nodēvēts apkārt esošais Gešrībenšteina—Īrotkē dabas parks.

Kalna bijušie nosaukumi ungāriski bija Feņēheģs un Sālkē. Tā pašreizējais nosaukums (Gešrībenšteins vāciski un Īrotkē ungāriski) nozīmē "aprakstītais akmens", kas visticamāk ir radies no Batjāņi un Esterhāzi dzimtas novietotajiem robežakmeņiem kalna apkārtnē. Kalna virsotnē, kas atrodas tieši uz abu valstu robežas, 1913. gadā tika uzbūvēts skatu tornis.

Kopš 2007. gada decembra Austrijas—Ungārijas robežu var šķērsot bez formalitātēm, jo Ungārija ir pievienojusies Šengenas zonai.

Tuvākās pilsētas Austrijas pusē ir Rehnica un Lokenhausa, Ungārijas pusē tuvākais ciems ir Velema un pilsēta Kēšega.


6. līnija (Jūrmala)

6. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 6. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Edinburgas prospektu. Kopējais ielas garums ir 340 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 6. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


7. līnija (Jūrmala)

7. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 7. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 235 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 7. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


8. līnija (Jūrmala)

8. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. 8. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 235 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 8. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


9. līnija (Jūrmala)

9. līnija ir iela Jūrmalā, Bulduru un Lielupes apkaimēs. 9. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 9. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

Visā garumā 9. līnija ir robeža starp Bulduru un Lielupes apkaimēm.


10. līnija (Jūrmala)

10. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 10. līnija sadalās divos posmos. Pirmais posms sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Otrais posms sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 135 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 10. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


11. līnija (Jūrmala)

11. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 11. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 265 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 11. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


12. līnija (Jūrmala)

12. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 12. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 12. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


13. līnija (Jūrmala)

13. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 13. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 350 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 13. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


14. līnija (Jūrmala)

14. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 14. līnija sākas krustojumā ar Ernesta Birznieka-Upīša ielu un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 240 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 14. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


15. līnija (Jūrmala)

15. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 15. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 325 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 15. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Somzīlīšu dzimta

Somzīlīšu dzimta (Remizidae) ir viena no dziedātājputnu (Passeri) dzimtām, kas pieder zvirbuļveidīgo kārtai (Passeriformes). Tajā ir 11 sugas, kas sistematizētas 3 ģintīs.

Sastopamas Eirāzijā, Āfrikā un Ziemeļamerikā. Lielākā no visām trijām ģintīm ir Āfrikas somzīlīšu ģints (Anthoscopus), kas apvieno 6 sugas. Toties dzeltengalvas zīlīšu ģints (Auriparus) ir monotipiska (tikai viena suga).


Sojuz-3

Sojuz-3 (Союз-3) bija PSRS Sojuz sērijas kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists . Kosmosa kuģis pietuvojās bezpilota kuģim Sojuz-2, bet saslēgties ar to neizdevās kosmonauta kļūdas dēļ.

Tas bija PSRS pirmais pilotētais lidojums pēc Sojuz-1 katastrofas 1967. gada aprīlī. Pirmo reizi publiski tika publicēta nesējraķete ar Sojuz-3 starta laukumā, tā bija pirmā reize, kad ārpasaule ieraudzīja R-7 saimes raķeti.


Somzīlītes

Somzīlītes, somzīlīšu ģints (Remiz) ir viena no somzīlīšu dzimtas (Remizidae) ģintīm, kas apvieno 4 mūsdienās dzīvojošas sugas. Izplatītas Eiropā un Āzijā. Lielākā sugu dažādība mājo Āzijā.


Eduards fon Delingshauzens

Eduards Jūliuss Aleksandrs fon Delingshauzens (, 1863—1939) bija vācbaltiešu politiķis, Baltijas Apvienotās Zemes padomes priekšsēdētājs (1918).


Divskaitlis

Divskaitlis () ir gramatiskā skaitļa kategorija, kas tiek izmantota daļā valodu līdztekus vienskaitlim un daudzskaitlim, norādot divus (pāra) objektus vai divu objektu veiktu darbību.

Divskaitlis pastāvēja indoeiropiešu pirmvalodā, tāpēc tas lietots sanskritā, Avestā, sengrieķu valodā un baznīcslāvu valodā, tā iezīmes atrodamas arī latīņu un gotu valodās. No mūsdienu indoeiropiešu valodām divskaitlis pilnībā tiek lietots tikai slovēņu, sorbu valodās, kā arī horvātu valodas čakaviešu izloksnē. No baltu valodām vēl XX gs. vidū lietuviešu valodai bija funkcionējošs divskaitlis, bet tagad tas sastopams vien izloksnēs. Latviešu valodā divskaitlis izzudis vēl agrāk, līdz mūsdienām palikuši tikai atsevišķi vārdi. Frīzu, limburgiešu izloksnēs ir saglabājušās dažu vietniekvārdu divskaitļa formas. Citu valodu saimēs divskaitlis joprojām tiek lietots daļā austronēziešu valodu (piemēram, tagalu, ilokāņu, sebuāņu), Urāliešu valodās (sāmu, hantu, mansu, ņencu), semītu-hamītu valodās (arābu, koptu, maltiešu), kā arī hmongu, mikmaku, inuītu, kunāmu u.c.


Karls fon Breverns

Karls fon Breverns (, 1880—1943) bija vācbaltiešu politiķis, Jēgalas muižas (, ) īpašnieks. Baltijas Apvienotās Zemes padomes valdes loceklis (1918).


Kazahstāna olimpiskajās spēlēs

Kazahstāna olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1994. gada ziemas olimpiskās spēlēs Lillehammerē. 1996. gadā Kazahstāna pirmo reizi piedalījās arī vasaras olimpiskajās spēlēs. Kopš tā laika Kazahstāna ir pārstāvēta visās olimpiskajās spēlēs, kas notikušas.


Ceriņu iela (Rīga)

Ceriņu iela ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Ceriņu iela sākas krustojumā ar Kurzemes prospektu un beidzas krustojumā ar Lazdu ielu. Kopējais ielas garums ir 590 metri, un tā sastāv no 2 braukšanas joslām ar asfalta segumu. Ielā pārsvarā savrupmāju apbūve, arī mazdārziņi un neapbūvēti gruntsgabali.


Atila Korāņi

Atila Korāņi (; dzimis , miris ) bija ungāru šaha problēmists.

Pēc profesijas Korāņi bija arhitekts. Dzīvoja Budapeštā.


16. līnija (Jūrmala)

16. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 16. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 16. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


17. līnija (Jūrmala)

17. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 17. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 17. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


18. līnija (Jūrmala)

18. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 18. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 18. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


19. līnija (Jūrmala)

19. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 19. līnija sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 19. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


20. līnija (Jūrmala)

20. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 20. līnija sākas pie Ragakāpas dabas parka un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 20. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


21. līnija (Jūrmala)

21. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 21. līnija sākas krustojumā ar Rotas ielu un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 105 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 21. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


32. līnija (Jūrmala)

32. līnija ir L veida iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē, kas savieno Jūrnieku ielu un Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 70 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 32. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


33. līnija (Jūrmala)

33. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 33. līnija sākas netālu no kāpu rajona un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 200 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 33. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


31. līnija (Jūrmala)

31. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 31. līnija sākas ar strupceļu netālu no kāpu rajona un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 145 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 31. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


27. līnija (Jūrmala)

27. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 27. līnija sākas krustojumā ar Rotas ielu un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 115 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 27. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


28. līnija (Jūrmala)

28. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 28. līnija sākas krustojumā ar Bulduru prospektu un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 28. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


29. līnija (Jūrmala)

29. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 29. līnija sākas ar strupceļu savrupmāju apkaimē un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 50 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 29. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


30. līnija (Jūrmala)

30. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 30. līnija sākas krustojumā ar Bulduru prospektu un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 130 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 30. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Severnaja Zemļa

Severnaja Zemļa () ir neapdzīvots arhipelāgs Ziemeļu Ledus okeānā, Krievijas Federācijas galējos ziemeļos. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā. Rietumos arhipelāga krastus apskalo Karas jūra, austrumos — Laptevu jūra. Dienvidos Viļkicka šaurums to atdala no Taimiras pussalas. Atklāts ekspedīcijā 1913. gadā, 1930.—1932. gadā tā tika izpētīta plašāk. Severnaja Zemļa ir vienīgais 20. gadsimtā atklātais ievērojamais Zemes airhipelāgs.


22. līnija (Jūrmala)

22. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 22. līnija sākas krustojumā ar Rotas ielu un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 240 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 22. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


26. līnija (Jūrmala)

26. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 26. līnija sākas krustojumā ar Bulduru prospektu un beidzas krustojumā ar Meža prospektu. Kopējais ielas garums ir 110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 26. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


25. līnija (Jūrmala)

25. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 25. līnija sākas no Rotas ielas pie Ragakāpas dabas parka un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 190 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 25. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


23. līnija (Jūrmala)

23. līnija ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. 23. līnija sākas krustojumā ar Rotas ielu un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 110 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. 23. līnijā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Baltic International Bank

Baltic International Bank SE (agrākais nosaukums Baltijas Starptautiskā banka) bija Latvijas banka. Tā ir dibināta 1993. gadā. 2022. gada 12. decembrī bankā tika apturēta finanšu pakalpojumu sniegšana. 2024. gada 24. janvārī Baltic International Bank tika pasludināta par maksātnespējīgu.

2022. gada septembra beigās bankas lielākie akcionāri bija Valērijs Belokoņs (38,13 %) un Vilorijs Belokoņs (21,3 %). 2. decembrī bankai kopā bija 1580 klientu. Pēc aktīvu apmēra 2021. gada beigās tā bija devītā lielākā banka Latvijā.


Van Daiks

Pols van Daiks (Paul van Dyk; dzimis 1971. gadā) — vācu dīdžejs un deju mūzikas producents; V. S. Van Daiks (W. S. Van Dyke; 1889—1943) — amerikāņu kinorežisors un scenārists.


Dzimte (gramatika)

Dzimte ir gramatiskā lokāmo vārdšķiru kategorija, kas nosaka vārdu un formu sadalījumu klasēs, kas tradicionāli saistītas ar dzimumiem vai to neesamību. Sadalījums dzimtēs ir raksturīgs semītu un indoeiropiešu valodām.

Daļā no indoeiropiešu saimes valodām, piemēram, armēņu, un daļēji arī angļu valodā, dalījums dzimtēs vairs nepastāv. Parasti valodās, kurās ir dzimtes kategorija, ikviens lietvārds ir vai nu vīriešu, vai sieviešu dzimtes. Taču ir valodas, kurās lietvārds var būt ne tikai vīriešu vai sieviešu, bet arī nekatras dzimtes. Lietvārdu, kas apzīmē personu, dzimte visbiežāk ir atkarīga no personas dzimuma. Citu lietvārdu dzimte nav predefinēta.

Dzimti parasti norāda celma īpašības vai galotnes, bet dažās valodās (piemēram, franču, vācu) — artikuli. Īpašības vārdu, divdabju un citu vārdšķiru, kas teikumā parasti saskaņojas ar lietvārdu, dzimte ir mainīga un ir atkarīga no lietvārda (piemēram, "silts ūdens" (vīr.dz.), "silta diena" (siev.dz.), "šodien ir silts/silti" (nek.dz., jo nav lietvārda, ar ko saskaņoties)).

Latviešu valodā daļai īpašības vārdu (piemēram, "lillā"), kārtas skaitļa vārdam ("(visu)pirms", tagad apstākļa vārdam), pamata skaitļa vārdam "(vis)viens", divdabjiem ("gaidāms / protams / domājams" u.c.), daļai no attieksmes vietniekvārdiem ir arī no lietvārda neatkarīga forma, tradicionāli saukta par nekatru dzimti, jo šī forma ir no tās cēlusies. Baltu pirmvalodā, no kuras cēlusies arī latviešu valoda, nekatra dzimte bija arī lietvārdiem. Mūsdienās vairumam senāko nekatras dzimtes lietvārdu ir vīriešu dzimtes galotne, sal.: , . Bez nekatras dzimtes var izšķirt arī t.s. kopējo dzimti, pie kuras pieskaitāmi vārdi, kuriem ir nemainīga forma neatkarīgi no dzimuma, piemēram, u.c. Nereti pie kopējās dzimtes pieskaita vīriešu dzimumam atbilstošus vārdus ar sieviešu dzimtes galotnēm, piemēram, , kā arī sieviešu un vīriešu uzvārdus ar galotnēm -a, -e, -us, piem., Liepa, Zvaigzne, Didžus u.c.

Sākotnēji indoeiropiešu pirmvalodā ir bijušas tikai dzīvu un nedzīvu būtņu (priekšmetu) dzimtes. Pirmajai piederēja dzīvi, kustošies organismi, bet otrajai — visi pārējie objekti. Vēlāk, dzīvo būtņu dzimte sadalījās vīriešu un sieviešu dzimtē, bet nedzīvo objektu dzimte deva pamatu nekatrai dzimtei (). Šī dzimte pamatā tiek piešķirta lietvārdiem, kam ir abstrakta, pirmatnēja nozīme (sal. , , — 'debess'). Atsevišķās valodās dzīvo un nedzīvo būtņu dzimtes ir sadalījušās vīriešu dzīvajā un vīriešu nedzīvajā dzimtē (sal. 'vīrs', 'mašīna').


Aleksandrs fon Rādens

Aleksandrs fon Rādens (, 1859—1920) bija vācbaltiešu politiķis un ģenealogs, Kurzemes Zemes padomes priekšsēdētājs (1918).


Lietuva olimpiskajās spēlēs

Lietuva olimpiskajās spēlēs pirmo reizi piedalījās 1924. gadā, kad vasaras olimpiskās spēles notika Parīzē. Savukārt pirmās ziemas olimpiskās spēles, kurās piedalījās Lietuva, notika 1928. gadā Sanktmoricā. Pēc tam līdz 1992. gadam Lietuva kā neatkarīga valsts olimpiskajās spēlēs nestartēja. No 1952. līdz 1988. gadam Lietuvas sportisti startēja Padomju Savienības sastāvā. Kopš 1992. gada Lietuva ir piedalījusies gan visās vasaras olimpiskajās spēlēs, gan visās ziemas olimpiskajās spēlēs.

Lietuvas sportisti olimpiskajās spēlēs izcīnījuši 26 olimpiskās medaļas, visas vasaras olimpiskajās spēlēs.


Khonkēna

Khonkēna () ir pilsēta Taizemes ziemeļos, Isanas reģiona Khonkaenas provinces lielākā pilsēta. Pilsētā atrodas tās vārdā nosaukta universitāte.


Ātrā iela

Ātrā iela ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Ātrā iela sākas krustojumā ar Jomas ielu un beidzas krustojumā ar Jūras ielu. Kopējais ielas garums ir 260 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Ātrajā ielā satiksmes kustība norit 1 joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Āraišu iela (Jūrmala)

Āraišu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Āraišu iela sākas kāpu rajonā un beidzas meža rajonā. Iela krustojas ar Dzintaru prospektu. Kopējais ielas garums ir 155 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Āraišu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Aiztiļte

Aiztilte ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7,2 km no pagasta centra Benislavas un 232,5 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V463 (Pāliņi–Gailīši), Piestiņa upes ezera krastā.


Aizupe (Lazdukalna pagasts)

Aizupe ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta ziemeļos 7,5 km no pagasta centra Benislavas un 215,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P36 (Rēzekne–Gulbene), uz ziemeļaustrumiem no Kapūnes ezera.


Bankova

Bankova ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta austrumos 16,2 km no pagasta centra Benislavas, 28,6 km no novada centra Balviem un 238,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V488 (Rugāji–Ranguči) un V463 (Pāliņi–Gailīši) krustojuma, Ķeibas upes krastos.


Ciertums

Ciertums jeb Cirtums ir ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 5,6 km no pagasta centra Benislavas un 228,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V463 (Pāliņi–Gailīši) un V481 (Rūbāni–Primenes) krustojuma, Piestiņas upes krastā.


Beslana

Beslana (, ) ir pilsēta, Pravoberežnija rajona administratīvais centrs Ziemeļosetijas-Alānijas Republikā Krievijas Federācijā. Atrodas 29 km attālumā no republikas galvaspilsētas Vladikaukāzas, netālu no robežas ar Ingušijas republiku. 2010. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 36,7 tūkstošus, padarot to par trešo lielāko republikas pilsētu aiz Vladikaukāzas un Mozdokas. Dibināta 1847. gadā, pilsēta kopš 1950. gada.


Abavas iela (Jūrmala)

Abavas iela ir iela Jūrmalā, Jaundubultu apkaimē. Abavas iela sākas krustojumā ar Dubultu prospektu un beidzas netālu no Jaundubultu stacijas. Kopējais ielas garums ir 580 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Abavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Avotu iela (Jūrmala)

Avotu iela ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Avotu iela sadalās divos posmos. Pirmais posms sākas krustojumā ar Ķemeru ielu un beidzas krustojumā ar Miera ielu. Pirmais posms savā sākuma vietā veido V veida krustojumu ar Tērauda ielu. Otrais posms sākas krustojumā ar Miera ielu 35 metrus pa kreisi no pirmā posma un beidzas meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu.

Avotu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.