Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte

Zemitāni—Skulte (neoficiāls nosaukums – Rīga—Skulte) ir dzelzceļa līnija Latvijā. Līnija no Zemitāniem ir 52 km gara (no Rīgas – 56 km). Līnijā pastāv galvenokārt piepilsētas elektrovilcienu satiksme, maršrutos Rīga—Carnikava, Rīga—Saulkrasti, Rīga—Skulte. Brauciena ilgums no Rīgas līdz Skultei ar elektrovilcienu ir 1 stunda un 8–9 minūtes (atkarīgs no reisa). Regulāra kravas vilcienu satiksme pastāv līdz Ziemeļblāzmai, aiz Ziemeļblāzmas kravas vilcieni kursē samērā reti.


Marks Tvens

Semjuels Lenghorns Klemenss (Samuel Langhorne Clemens, dzimis , miris ), labāk zināms ar pseidonīmu Marks Tvens (Mark Twain), bija amerikāņu rakstnieks un humorists. Tvena ievērojamākie darbi ir "Haklberija Fina piedzīvojumi" (1885), "Toma Sojera piedzīvojumi" (1876) un "Princis un ubaga zēns" (1881). Tvens savā laikā bija plaši atpazīstams cilvēks — viņš bija draugos ar prezidentiem, māksliniekiem, uzņēmējiem un citiem rakstniekiem ne tikai ASV, bet arī Eiropā.

Popularitāti viņš iekaroja ar savu asprātību un spēju rakstīt satīru. Kad Marks Tvens nomira, amerikāņu laikraksts The New York Times viņu nosauca par "sava laikmeta dižāko amerikāņu humoristu", bet Viljams Folkners viņu nosauca par "Amerikas literatūras tēvu".


Dzēlējodi

Dzēlējodi jeb dzēlējodu dzimta (Culicidae) ir viena no divspārņu kārtas (Diptera) odveidīgo kukaiņu dzimtām. Dzēlējodi ir plaši izplatīti kukaiņi, kurus tautā bieži vien dēvē vienkārši par odiem, Kurzemes pusē arī par knaušiem, bet svešvārdā tie nepareizi tiek saukti par moskītiem ( — 'mušiņa'). Dzēlējodi nereti tiek sajaukti ar garkājodiem (Tipulidae) vai trīsuļodiem (Chironomidae). Pasaulē dzīvo vairāk kā 1600 sugas, Latvijā konstatētas 27 dzēlējodu sugas.

Daudzas sugas pārnēsā slimību ierosinātājus, izplatot slimību no viena organisma uz otru, piemēram, malāriju, dzelteno drudzi, tropu drudzi, Rietumnīlas drudzi, filariāzi un citas arbovirusālās slimības. Līdz ar to dzēlējodus var uzskatīt par visbīstamākajiem dzīvniekiem pasaulē, kuru dēļ katru gadu mirst visvairāk cilvēku un dzīvnieku visā pasaulē.


Ašgabata

Ašgabata () ir Turkmenistānas galvaspilsēta un valsts lielākā pilsēta. No 1919. līdz 1927. gadam pilsētu dēvēja par Poltoracku. Tajā dzīvo aptuveni 700 tūkstoši iedzīvotāju, no kuriem lielākā daļa ir turkmēņi. Citas lielas minoritātes ir krievi, armēņi un azerbaidžāņi.


Bērns

Bērns ir dzīvas būtnes pēcnācējs. Tas ir vispārīgs apzīmējums, kas aptver dažādas attīstības stadijas. Likuma izpratnē bērns ir cilvēks līdz pilngadības sasniegšanai. Šo jēdzienu attiecina arī uz pēcnācējiem, kas nav bioloģiskie pēcnācēji, piemēram, adoptētajiem bērniem, garīgajiem sekotājiem, jaunāko paaudzi, kā arī uz psiholoģiski nenobriedušām personām.

Vārda "bērns" izcelsme ir saistīta ar protobaltu vārdu "bernas", kas savukārt veidojies no protoindoeiropiešu *bʰer-. Tā nozīme ir attīstījusies no "nest, nēsāt" > "nešļava, slogs" > "mazulis (ko iznēsā grūtniece)" > "bērns".

- pirmsdzimšanas periodu (ko raksturo apzīmējumi "ieņemt, iznēsāt bērnu" (piemēram, surogasijas gadījumā);

- jaundzimušā periodu;

- zīdaiņa un mazbērna periodu;

- bērnību,

- pusaudža periodu.

Ikviens cilvēks saviem vecākiem ir bērns (dēls vai meita) visu mūžu.


Svelgats

Svelgats jeb Žvelgaitis (latīņu: Svelgates) bija agrīnās Lietuvas karavadonis. Pirmais no Lietavas zemes vadoņiem, kura vārds pieminēts rakstu avotos - Indriķa hronikā. Iespējams, kunigaitis, vai karavadonis kāda cita leišu kunigaiša pakļautībā.

1205. gada ziemas beigās Svelgats, kas raksturots kā "bagāts un ļoti varens kungs" ar apmēram 2000 jātniekiem gar Rīgu devās sirojumā uz igauņu zemēm. Pa ceļam, viņi jau bija sirojuši zemgaļu zemēs. Svelgats ar pavadoņiem tiek sagaidīts pie Rīgas, un sveikts ar miestiņa kausu. Svelgats saviem pavadoņiem min, ka pēc veiksmīga sirojuma igauņu zemēs, mājupceļā Rīga būtu jānoposta.

Neilgi pēc tam, zemgaļu Tērvetes zemes vadonis Viestards ierodas Rīgā un piedāvā rīdziniekiem noslēgt militāru savienību pret leišiem, kas apdraud gan Rīgu, gan Viestarda zemes. Pēc Rīgas piekrišanas, Viestards Ikšķiles pils apkārtnē sapulcina karaspēku, kam pievienojas zobenbrāļi un Ikšķiles pārvaldnieka Meiendorfas Konrāda kareivji.

Pēc veiksmīga karagājiena, Svelgata karaspēks ar igauņu zemēs salaupīto, ieradās Turaidā pie lībiešu vadoņa Kaupo uz atpūtu. Par to uzzināja Viestarda izlūki, kas ziņoja, ka Svelgata karaspēks no Turaidas tālāk dodas uz Ropažiem un Ikšķili.

Kauja pie Ropažiem notiek dziļā sniegā. Apvienotais zemgaļu un krustnešu karaspēks Viestarda vadībā smagi sakauj leišus, nogalinot vismaz 1200 karotājus. Kaujā ievainotais Svelgatis sēž ragavās, kur viņu atrod un ar šķēpu nodur Rīgas bīskapa kareivis Teodors Šillings. Svelgatim nogriež galvu, un iemet ragavās, kas pilnas ar nogalināto leišu galvām. Kristiešu un zemgaļu kareivji arī nogalina daļu no leišu sagūstītajiem igauņiem, kā arī sagrābj un savā starpā sadala leišu karalaupījumu.

Uzzinot par savu vīru nāvi, Lietuvā esot pakārušās vismaz 50 sievietes, lai, atbilstoši baltu ticējumiem, pievienotos saviem vīriem aizsaulē.


Steksis

Steksis jeb Stekse ( vai Steksė) bija Lietuvas kunigaitis (latīņu tekstā: regulus), kas 1213./1214. gada ziemā vadīja lietuviešu iebrukumu pāri Daugavai krustnešu kontrolētajās latviešu zemēs. Cēsu Bertolda vadībā Zobenbrāļu ordenis kopā ar Tālavas un Autines fogtu Pleskavas kņazu Vladimiru Mstislaviču sakāva lietuviešus. Karavadonis (princeps) Steksis krita kaujas laikā.


Zentenes pagasts

Zentenes pagasts ir viena no Tukuma novada administratīvajām vienība tā ziemeļos Engures ezera krastā. Robežojas ar sava novada Pūres, Engures un Sēmes pagastiem, Talsu novada Balgales, Laucienes, Kūļciema un Mērsraga pagastiem. Pagasta ziemeļu daļā atrodas daļa no Engures ezera. Attālums līdz Tukumam ir 21 km, bet līdz Rīgai ~72 km.


Nigēra (upe)

Nigēra (, ) ir Rietumāfrikas lielākā upe. Tās garums ir — trešā garākā Āfrikā aiz Nīlas un Kongo. Baseina platība ir km². Nigēra gūst ūdeņus no vasaras musonu lietus. Augštecē plūdi sākas pie Bamako jūnijā, bet maksimumu sasniedz septembrī un oktobrī. Gada vidējā notece ir 378 km³. Nigēras izteka atrodas Gvinejā, Sjerraleones robežas tuvumā, tālāk upe tek pa Mali, Nigēru, Nigēras un Beninas robežu, lejtecē tā tek caur Nigērijas teritoriju un ietek Gvinejas līcī. Lielākās pietekas ir Milo, Bani, Sokoto, Kaduna un Benue.

2002. gadā Nigēras augštecē, Gvinejas teritorijā, divas teritorijas tika iekļautas Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā - "Nigēras iztece" 180 400 ha platībā un Nigēra-Mafū 1 015 450 ha platībā. Tie ir ievērojami mitrāji. Šeit mīt apdraudētā zivju suga Arius gigas, kā arī aug apdraudētais Afzelia africana jeb Āfrikas mahagons. 2004. gadā Rāmsaras konvencijas sarakstā tika iekļauta Masina Nigēras vidustecē.


Teodors Eniņš

Teodors Eniņš ( — ) bija latviešu ārsts un politiķis, Latvijas labklājības ministrs, Liepājas pašvaldības vadītājs.


Kongo (upe)

Kongo (, , ), agrāk pazīstama arī kā Zaira, ir upe Āfrikas centrālajā daļā ar kopējo garumu 4700 kilometri, kas tādējādi to padara par otru garāko upi Āfrikas kontinentā.

Kongo izteka atrodas starp Tangaņikas un Njasas ezeriem 1590 m augstumā. Šeit upes nosaukums ir Čambeši. Atlantijas okeānā tā ietek jau kā 11 km plata, milzīga upe. Kongo garums ir apmēram 4700 km, kuģojama tā ir 1600 km garumā. Sateces baseina platība ir 3 680 000 km² liela. Lielāko daļu sava tecējuma upe tek pa Kongo Demokrātiskās Republikas teritoriju. Tālāk tā tek pa Kongo DR un Kongo Republikas robežu. Pašās beigās tā nedaudz atrodas arī Angolas pašos ziemeļos.

Kongo ir daudz pieteku. Lielākās no tām ir Ubangi un Kasai. Kongo un tās pietekas ir galvenie transporta ceļi cauri tropisko mežu džungļiem. Upe ir bagāta ar zivīm. Kongo ir krāčaina un pirms ietekas okeānā veido vairākus ūdenskritumus. Upe ir ūdenīga, jo plūst pa ekvatoriālā un subekvatoriālā klimata apgabaliem.


Mekonga

Mekonga ir upe dienvidaustrumu Āzijā, Indoķīnas pussalas lielākā upe. Tā ir gandrīz 4900 km gara un tās baseina platība ir 810 000 km².

Augštecē un vidustecē Mekonga tek pa dziļu ieleju dibenu. Kambodžas līdzenuma tuvumā Mekongā atrodas viens no pasaules lielākajiem ūdenskritumiem — Khonas ūdenskritumi (līdz 21 m augsts). Dienvidos no Pnompeņas sākas Mekongas delta. Tā aizņem ap 70 000 km² lielu teritoriju un iestiepjas diezgan tālu jūrā. Lielā sanešu daudzuma dēļ tā pieaug par 80-100 m gadā. Delta ir ļoti purvaina.

Mekonga gūst ūdeņus galvenokārt no nokrišņiem, bet augštecē arī no sniega un ledus kušanas ūdeņiem. Plūdi upē augštecē ir augustā, lejtecē oktobrī. Viszemākais ūdens līmenis ir aprīlī. Augštecē Mekonga 1 - 2 mēnešus gadā aizsalst.


Aritmētika

Aritmētika (, arithmós — 'skaitlis') ir vecākā un viselementārākā matemātikas nozare, kuru izmanto gandrīz jebkurš cilvēks sākot no vienkāršu ikdienas matemātisku darbību veikšanas līdz pat moderniem zinātnes un uzņēmējdarbības aprēķiniem. Tāpat aritmētiku attiecina uz matemātikas nozari (vai priekšteci), kurā ir uzskaitītas elementāras konkrētu matemātisko darbību īpašības ar skaitļiem. Profesionāli matemātiķi reizēm terminu "aritmētika" izmanto saistībā ar skaitļu teoriju, bet nevajadzētu to jaukt ar elementāro aritmētiku.


Otrais karagājiens uz Jersiku (1214)

Otrais karagājiens uz Jersiku notika 1214. gada beigās pēc bīskapa Alberta Kokneses vasaļu iniciatīvas, neraugoties uz 1212. gada Jersikas miera līgumu. Par karagājiena iemeslu krustneši minēja Jersikas ķēniņa Visvalža sodīšanu par savu vasaļa saistību nepildīšanu un sadarbību ar lietuviešiem viņu 1213. gada kagājienos. Kokneses bruņnieku Meinarda, Johannesa un Jordana vadībā krustnešu karaspēks kopā ar letgaļu karavīriem no Kokneses devās uz Jersiku. Naktī krustneši ar viltu ieņēma pils aizsargvalni un no rīta ielauzās Jersikā un izlaupīja pilsētu.


Valērijs Borčins

Valērijs Borčins (; dzimis 1986. gada 3. jūlijā Povadimovā, Mordvijā) ir erzju tautības Krievijas vieglatlēts, soļotājs. 2008. gada olimpiskajās spēlēs, būdams 22 gadus vecs, Borčins kļuva par visu laiku jaunāko olimpisko čempionu soļošanā.

2005. un 2006. gadā izcieta diskvalifikāciju par dopinga lietošanu.

2006 Eiropas čempionātā viņš izcīnīja sudraba medaļu 20 kilometru distancē, bet 2009. gada Pasaules čempionātā viņš kļuva par uzvarētāju 20 kilometru distancē, šo panākumu atkārtojot arī 2011. gada Pasaules čempionātā Tegu.


Karagājieni uz Ridalu un Sakalu (1215)

1215. gada karagājieni uz Ridalu un Sakalu notika 1214./1215. gada ziemā un pavasarī pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās ap 3000 krustnešu un ap 3000 viņu sabiedroto Gaujas un Daugavas līvu un letu, ko vadīja Tālivalža dēli, kā arī Zobenbrāļu ordenis. Līvi sākotnēji mēģināja novirzīt karagājienu pret kuršiem, bet tas viņiem neizdevās. Karagājiens notika caur bīskapam pakļauto Metsepoles novadu un Sontaganas novadu uz vēl nepakļautajiem Ridalas un Rotelvikas novadiem, kurus trīs dienas postīja un izlaupīja.

Otrs karagājiens tā paša gada pavasarī notika uz Leoles pili, kurā valdīja Sakalas vecākais Lembits. Krusta karotāji trīs dienās ieņēma Leoles pili, izlaupīja Sakalu un aizveda gūstā šīs pils vecākos, Lembitu un pārējos.


Igauņu karagājieni uz Līvzemi un Tālavu (1215)

1215. gada igauņu karagājieni uz Līvzemi un Tālavu notika 1215. gada otrajā pusē kā atmaksas karagājieni par krustnešu postījumiem tā paša gada sākumā Ridalā un Sakalā. Tajā piedalījās sāmsaliešu, ridaliešu, sakaliešu un ugauņu karaspēki.

Sāmsalieši ar akmeņiem nosprostoja Daugavas ieteku jūrā pie Daugavgrīvas un tuvojās Rīgai. Zobenbrāļu ordeņa bruņinieki sargāja pilsētas vārtus, bet līvu karavīri atspieda sāmsaliešus atpakaļ līdz viņu kuģiem. Ridalieši iebruka Metsepoles novadā, bet drīz vien atkāpās.

Sakalieši un ugauņi aplenca Autines pili, bet atkāpās Cēsu Zobenbrāļu priekšā. Trikātā viņi sagūstīja un līdz nāvei spīdzināja veco Tālavas letgaļu vadoni Tālivaldi .


Letgaļu karagājieni uz Ugauniju (1215)

1215. gada letgaļu karagājieni uz Ugauniju notika 1215. gada vasarā kā atmaksas karagājieni par igauņu iebrukumu Tālavā un Tālivalža nogalināšanu. Tajā piedalījās letgaļu karaspēks Tālivalža dēlu vadībā kopā ar Zobenbrāļu ordeņa bruņniekiem no Cēsīm. Iebrucēji visu vasaru ar deviņiem karapulkiem nopostīja Ugaunijas zemi līdz Tērbatai tā, ka tur vairs nebija atrodami ne cilvēki, ne pārtika.

Ugaunijas un Sakalas igauņi nosūtīja uz Rīgu ziņnešus un piedāvāja mieru, lai "iegūtu vāciešu un letu mūžīgo brālīgo mīlestību".


Kauja pie Sāmsalas (1215)

1215. gada kauja pie Sāmsalas notika 1215. gada vasarā starp kādā Sāmsalas ostā iesprostoto krustnešu armiju un apvienoto igauņu karaspēku. Tā ilga divas nedēļas un tajā piedalījās vairāki tūkstoši sāmsaliešu un citu igauņu cilšu karavīru, kas bija ieradušies no visas Igaunijas gan zirgos, gan kājām, gan gandrīz divsimt sirotājkuģos.


Otrais karagājiens uz Sontaganu un Sāmsalu (1216)

1216. gada otrais karagājiens uz Sontaganu un Sāmsalu notika 1215./1216. gada ziemā pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā piedalījās viņu sabiedrotie līvi un leti un Zobenbrāļu ordenis. Karagājiens notika pa aizsalušo jūras krastu. Krusta karotāji deviņas dienas aplenca Sontaganas pili, līdz ridalieši apsolīja pieņemt kristības sakramentu līdz ar visiem kristietības pienākumiem. Pēc nedaudzām atpūtas dienām viņi devās karagājienā uz Sāmsalu, kur sapulcējās pie kādas no pilīm, cīnījās ar tiem, kas bija pilī, dažus ievainoja un nogalināja, bet ārkārtīgi stingrā sala dēļ nemēģināja ieņemt pašu pili .

Pavasarī igauņi kopā ar Polockas kņazu Vladimiru gatavojās atriebības karagājienam, lai atkal nosprostotu Daugavas ieteci jūrā un mēģinātu ieņemt Rīgu. Kņaza Vladimira pēkšņās nāves dēļ šis atbildes karagājiens izjuka. Sāmsalieši palu laikā devās augšup pa Salacas upi un izlaupīja letu ciemus ap Burtnieku ezeru.


Kristians Kentvels

Kristians Kentvels (dzimis 1980. gada 30. septembrī Misūri, ASV) ir amerikāņu vieglatlēts, lodes grūdējs.

Viņš ir 2009. gada Pasaules čempions lodes grūšanā. 2008. gada olimpiskajās spēlēs Kentvels izcīnīja sudraba medaļu. 2004. un 2008. gadā viņš triumfēja arī Pasaules čempionātā telpās.

Viņa personīgais rekords lodes grūšanā ir 22,54 metri, ko viņš sasniedza 2004. gada 5. jūnijā.


Lineta Masai

Lineta Čepkvemoi Masai (Linet Chepkwemoi Masai; dzimusi 1989. gada 5. septembrī) ir kenijiešu vieglatlēte, garo distanču skrējēja.

Viņa ir 2009. gada Pasaules čempione 10 000 metru skrējienā. 2008. gada olimpiskajās spēlēs Masai 10 000 metru distancē palika 4. vietā.


Tukuma 2. vidusskola

Tukuma 2. vidusskola ir viena no vidējās izglītības iestādēm Tukumā. Skolā darbojas vairāki kori, vokāli instrumentālais ansamblis. Tāpat var piedalīties arī citās ārpusklases nodarbībās, piemēram, ritmikas, satiksmes noteikumu apguves nodarbībās un citās. Skolā tiek izdota sava skolas avīze.


Pirmais karagājiens uz Hariju (1216)

1216. gada karagājiens uz Hariju notika 1216. gada vasarā pēc Igaunijas pirmās sadalīšanas. Tajā piedalījās Igaunijas un Livonijas bīskapu sabiedrotie līvi un leti, un Zobenbrāļu ordenis, ko vadīja tā mestrs Folkvīns. Karagājiens virzījās uz ziemeļiem caur jau iepriekšējos gados kristīto Sakalas zemi, kur par pavadoņiem tika paņemti šīs zemes vecākie. Četrās dienās tika nopostīta Igaunijas vidienē esošā Harijas zeme.


Bibliotēka

Bibliotēka ( (biblīos) — 'grāmata' un θήκη (tēke) — 'krātuve') ir rakstīto avotu, resursu krājums un struktūra, kura izvietota vienā konkrētā ēkā. Tā tiek veidota tā, lai pie tās varētu piekļūt jebkurš sabiedrības loceklis. Bibliotēkas var būt gan valsts iestādes, arī — nacionālās bibliotēkas, gan kāda konkrēta uzņēmuma vai pat privātpersonas īpašumā. Tradicionāli bibliotēkas saistās ar grāmatu vākšanu un kolekcionēšanu. Bibliotēkas var veidot arī dažādus sadarbības projektus, piemēram, Latīņamerikas valstis izveidojušas asociāciju ABINIA.


Lielie kapi

Rīgas Lielie kapi, oficiāli Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Nr. 6636 — Dārzu un parku ansamblis "Lielie kapi" ar memoriālām celtnēm ir Rīgas domes īpašumā esošs kapu parks, bijusī kapsēta, kas atrodas Rīgas Vidzemes priekšpilsētā, starp Brīvības, Mēness, Miera un Klijānu ielām. Vēsturiski Lielo kapu daļa ir arī Jēkaba un Pokrova kapi. Lielos kapus šķērso Senču iela. Parka teritorija ir 22 hektāri (no kuriem 12 ha ir I kategorija, 10 ha — II kategorija).

Te apglabāti vairāki desmiti tūkstošu, galvenokārt vācbaltu, rīdzinieku, to skaitā daudzi jaunlatvieši. Precīzu apbedīto skaitu nav iespējams noteikt, jo Lielo kapu grāmatas nav saglabājušās pilnībā. Par spīti postījumiem un aprūpes trūkumam, šeit līdz mūsdienām saglabājušies daudzi mākslinieciski augstvērtīgi kapu pieminekļi, kuri atspoguļo sava laika raksturīgos mākslas stilus, te pārstāvēti gandrīz visi kapu pieminekļu veidi, sākot no 18. gadsimta otrās puses.

Kompleksa teritorija ietver arī Jēkaba kapus un līdz 2012. gadam Mazās Klijānu ielas stūrī izvietotos padomju gūstā mirušo vērmahta karavīru piemiņas vieta. 2012. gada vasarā militārie apbedījumi likvidēti, un nelaiķi pārapbedīti Beberbeķu kapsētā (Piņķos), piemiņas vieta saglabāta.


Hollywood Records

Hollywood Records ir ASV ierakstu kompānija, kura savu darbību sāka 1989. gadā. Vēlāk kompāniju nopirka Universal Music Group. Kompānija ir bāzēta ASV. Kopā ar kompāniju ir sadarbojusies grupa Queen, Grace Potter and the Nocturnals, Plain White T's, un Breaking Benjamin, ZZ Ward, jaunpienācēji ir Lūsija Heila, Valora, Čerija Bomba, Beatrise Millere, Stefano Langons, Koko Džonsa, Māsas Makleinas, kā arī Disney Channel zvaigznes Selena Gomez & the Scene, Demija Lovāto, R5, Bridžita Mendlere, Zendaja, un Bella Torna.


Krikets

Krikets () ir bezkontakta komandu sporta veids, kas vēl sīkāk tiek likta nūjas un bumbiņu spēļu kategorijā. Kriketa spēlē sacenšas divas komandas, katrā pa 11 spēlētājiem uz laukuma un 2 sitēji. Spēles laukums ir elipses formā. Laukuma vidū atrodas atsevišķs taisnstūra laukums, kas angliski tiek saukts par pitch. Tā garums ir 22 jardi (aptuveni 20 metri), bet platums 10 pēdas (aptuveni 3 metri). Taisnstūra galos atrodas koka vārti, katrā pa trim koka stabiņiem, bet aiz tiem atrodas speciālas joslas, angliski sauktas par crease. Uzvar komanda, kura gūst vairāk punktu. Gūto punktu skaits atšķiras no izspēles.

Krikets ir populāra sporta spēle Anglijā un valstīs, kas bijušas Britu impērijas sastāvā, it īpaši, Indijā, Pakistānā, Dienvidāfrikā un Austrālijā. Krikets ir iecienīts ne tikai kā sporta veids, bet arī kā sociāla kopienas aktivitāte, kas apvieno cilvēkus.


Olga Kaņiskina

Olga Kaņiskina (; dzimusi Mordvijā) ir Krievijas bijusī vieglatlēte, soļotāja.

Piedalījusies divās olimpiskajās spēlēs (, ). 2008. gadā Pekinā viņa izcīnīja zelta medaļu, uzstādot jaunu olimpisko rekordu, finišējot ar laiku 1:26,31. Iepriekšējo rekordu, kas tika uzstādīts 2000. gadā, Kaņiskina laboja par vairāk kā divām minūtēm. Pēc četriem gadiem Londonā O. Kaņiskina sākotnēji izcīnīja sudraba medaļu, kas tika vēlāk atņemta dopinga pārkāpumu dēļ.

Viņa ir arī 2007. gada Pasaules čempione un 2006. gada Eiropas čempionāta sudraba medaļas ieguvēja. Sākotnēji bija izcīnījusi arī zelta medaļas 2009. un 2011. gada Pasaules čempionātā, kā arī 2010. gada Eiropas čempionātā, bet šie rezultāti tika anulēti, jo tika konstatētas anomālijas sportistes bioloģiskajā pasē. 2016. gada martā Sporta arbitrāžas tiesa anulēja Kaņiskinas rezultātus laikposmā no 2009. gada 15. augusta līdz 2012. gada 15. oktobrim.


Otrais karagājiens uz Jervu (1217)

Otrais karagājiens uz Jervu notika 1216./1217. gada ziemā pēc Rīgas krustnešu aicinājuma. Tajā bez krustnešiem piedalījās arī viņu sabiedrotie līvu, letu un ugauņu karavīri. Karagājiens šķērsoja nesen kristīto Sakalas zemi, kuras vecākie kļuva par ceļvežiem, un sasniedza Jervas zemi. Krustneši izpostīja Jervas un Virijas zemes. Pēc tam Jervas vecākie apsolīja pieņemt kristīgo ticību.


Eniņš

Guntis Eniņš (1933), dabas pētnieks un politiķis; Ģertrūde Eniņa (1926—2019), ārste; Teodors Eniņš (1934—2008), ārsts un politiķis; Vladimirs Eniņš (1936—2014), jūrnieks un politiķis.


Fribūra

Fribūra (, ) ir pilsēta Šveicē, Fribūras kantona galvaspilsēta. Pilsēta atrodas Zānes upes abos krastos, kas ir viena no lielākajām upēm Šveicē. Tā ir nozīmīgs ekonomikas, izglītības un finanšu centrs. Pilsēta ir viena no vislabāk saglabājušajām vecpilsētām Šveicē.


Rauda (Šēderes pagasts)

Rauda ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Šēderes pagastā, 18 km no Daugavpils, pie vietējās nozīmes valsts autoceļa V697, kas ved uz Stelmuži Lietuvā.


Lejasnormandija

Lejasnormandija ir agrākais Francijas reģions, kas mūsdienās ir atkalpavienots ar Augšnormandijas reģionu vienotā Normandijas reģionā.


Grendze (Šēderes pagasts)

Grendze ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Šēderes pagastā 16 km no Daugavpils pie Stelmužes (Lietuva) ceļa. Grendzē atrodas Svētā Pētera katoļu baznīca.


Lielais Ilgas ezers

Lielais Ilgas ezers (arī Ilgas ezers, Ilzes ezers, Lielais Ilzes ezers) ir ezers Augšdaugavas novada Medumu pagastā. Izvietojies Augšzemes augstienē ziemeļrietumos no Medumu ezera, no kura atdalīts ar 300 m platu zemesšaurumu. Krasti zemi, lēzeni, dibens — dūņains un siekstains, vietām — smilšains un avotains. Ezerā ietek 8 strauti, iztek strauts uz Mazo Ilgas ezeru dienvidrietumos. Krastos vairākas peldvietas un atpūtas vietas.

Mīt ķīsis, plicis, vēdzele, līnis, karūsa, plaudis, līdaka, asaris, rauda, zutis, rudulis, vīķe.


Medumi

Medumi (arī Medums) ir ciems Augšdaugavas novada Medumu pagastā, 13 km no Daugavpils, pie ceļa Daugavpils-Kauņa un Meduma ezera. Medumu pagasta centrs.

2009. gadā Medumos dzīvoja 670 cilvēku.


Jozefs Gebelss

Pauls Jozefs Gebelss (; dzimis , miris ) bija vācu politiķis un valstsvīrs. Trešā reiha propagandas ministrs no 1933. līdz 1945. gadam, NSDAP propagandas priekšnieks no 1929. gada, reihsleiters no 1933. gada, priekšpēdējais Vācijas kanclers no 1945. gada 30. aprīļa līdz 1. maijam, Berlīnes aizstāvības komisārs no 1945. gada aprīļa. Viņš bija viens no tuvākajiem un uzticīgākajiem Ādolfa Hitlera sekotājiem. Ievērību viņš ieguva kā aizrautīgs orators un antisemīts.


Pulksteņa rādītāja kustības virziens

Pulksteņa rādītāja kustības virziens ir relatīvs virziens, ar ko pieņemts raksturot rotācijas virzienu. Tāpat kā citi relatīvie virzieni, piemēram, pa labi, pa kreisi, uz priekšu, atpakaļ, arī pulksteņa rādītāja kustības virziens ir atkarīgs no novērotāja novietojuma attiecībā pret rotējošo objektu. Piemēram, ja skatās no Ziemeļpola, Zeme griežas pretēji pulksteņa rādītāja kustības virzienā jeb pretpulksteniski, bet pulksteņa rādītāja kustības virzienā jeb pulksteniski, ja skatās no Dienvidpola. Līdzīgi, novērotājs, kas atrodas aiz caurspīdīga pulksteņa, redz, ka tā rādītāji pārvietojas pretēji ierastajam pulksteņa rādītāju kustības virzienam. Arī spoguļattēlā pulksteņa rādītāji kustas pretēji ierastajam virzienam.


Kauja pie Otepē (1217)

1217. gada kauja pie Otepē bija pirmā lielā Livonijas krusta karu kauja starp Novgorodas krieviem un vācu krustnešiem. Kauja notika 1216./1217. gada ziemā Otepē pilskalnā starp Novgorodas un Pleskavas krievu karaspēku un pils aizstāvjiem ugauņiem un krustnešiem.

Krievu karaspēks pirms tam jau bija iebrucis Ugaunijas un Tālavas zemēs, lai ievāktu meslus un piespiestu ugauņus un letus atteikties no Romas katoļu ticības. Pēc krievu aicinājuma tiem piebiedrojās arī sāmsalieši, harjuieši un sakalieši, tādējādi kopējais uzbrucēju skaits pēc Indriķa hronikas datiem pārsniedza 20 000.

Pils aplenkums ilga 17 dienas, bet krievi nespēja pilskalnu ieņemt. Palīgā pils aizstāvjiem ieradās ap 3000 zobenbrāļi, līvi, leti un krustneši, bet trīs dienas ilgā kaujā neviena no pusēm nespēja uzvarēt un salīga mieru.

Miera noteikumi paredzēja, ka visiem vāciešiem bija jāatstāj pils. Kaujā krita vairāki vadošie Zobenbrāļu ordeņa bruņinieki, arī Cēsu Bertolds. Otepē kaujas rezultātā visas līdz tam kristītās Igaunijas zemes atkal atkrita no Romas katoļu ticības.


Dauderu parks

Dauderu parks (agrāk Aldara parks) ir parks, kas atrodas Rīgas Vidzemes priekšpilsētā, Sarkandaugavas ielā 30 (starp Tvaika, Gaujienas un Zāģeru ielu un dzelzceļu) — vietējas nozīmes aizsargājamais kultūras piemineklis Nr. 8192 ("Mākslīgās pilsdrupas ar parku"). Viens no senākajiem parkiem Rīgā.


Sarkandaugavas parks

Sarkandaugavas parks (dažreiz arī Sarkandaugavas Kalna parks) ir parks, kas atrodas Sarkandaugavas apkaimē Rīgas Ziemeļu rajonā, starp Sarkandaugavas un Ceļinieku ielām un Kalna kapsētu. Parks ir apkaimes centrs un iedzīvotāju iemīļota pastaigu un atpūtas vieta. Tā platība ir 1,7 ha. Parka teritorijā atrodas Svētās Trīsvienības luterāņu baznīca.


Āfrikas Savienība

Āfrikas Savienība (AU, arī UA) ir starptautiska organizācija, kurā piedalās 55 Āfrikas valstis. Tā ir dibināta . Āfrikas Savienība izveidojās kā Āfrikas Vienotības organizācijas (OAU) pēctece. Svarīgākos lēmums Savienībā veic Āfrikas Savienības asambleja, kurā ik pēc pusgada satiekas dalībvalstu līderi. Savienības sekretariāts atrodas Etiopijas galvaspilsētā Adisabebā.


Valērija Adamsa

Valērija Adamsa (Valerie Kasanita Adams; bijusi arī Valērija Vili (Valerie Vili); dzimusi 1984. gada 6. oktobrī) ir Jaunzēlandes vieglatlēte, lodes grūdēja.

Piedalījusies trijās Olimpiskajās spēlēs (, , ). 2008. gadā Pekinā un 2012. gadā Londonā izcīnījusi zelta medaļu (2012. gadā par sākotnēju sacensību uzvarētāju kļuva Nadzeja Astapčuka, bet viņa tika diskvalificēta par dopinga lietošanu). Tāpat Adamsa ir izcīnījusi uzvaru 2007., 2009., 2011. un 2013. gada Pasaules čempionātos. Viņa ir pirmā sportiste, kas individuālajās sacensībās Pasaules čempionātos ir izcīnījusi četras uzvaras pēc kārtas. 2005. gada Pasaules čempionātā V. Adamsa izcīnīja bronzas medaļu.

Adamsas personiskais rekords (21,24 m) ir arī Jaunzēlandes un Okeānijas rekords.

2003. gada Pasaules čempionātā viņa izcīnīja piekto vietu, tobrīd būdama vien astoņpadsmit gadus veca.


Velsas korgijs pembroks

Velsas korgijs pembroks ir maza auguma ganu suņu šķirne, kas izveidota Velsā Pembrokšīrā. Ir divas Velsas korgiju šķirnes: Velsas korgijs pembroks un Velsas korgijs kardigans. Starp abām šķirnēm nav tiešas radniecības.

Velsas korgijs pembroks ir mazākais no ganu suņiem. Pamatā tas tiek lietots liellopu ganīšanai, bet var strādāt arī ar aitām, pīlēm un zosīm. Stenlija Korena suņu inteliģences tabulā Velsas korgijs pembroks ieņem 11. vietu un tiek uzskatīts par izcilu darba suni.

Pasaulē šķirne ir ieguvusi slavu kā karalienes Elizabetes II suns. Karalienei piederēja pieci Velsas korgiji pembroki, un tā bija karalienes mīļākā šķirne.


Merilins Mensons

Braiens Hjū Vorners (; dzimis ), profesionāli zināms kā Merilins Mensons (Marilyn Manson), ir amerikāņu mūziķis, aktieris, gleznotājs, rakstnieks un sākotnēji mūzikas žurnālists. Pazīstams ar savu mūzikas grupu Marilyn Manson. Viņa skatuves vārds izveidots no aktrises Merilinas Monro un slepkavas Čārlza Mensona vārda un uzvārda. Mediji viņu uzskata kā sliktu piemēru bērniem Mensona skandalozo tēlu un dziesmu vārdu dēļ.


Grīziņkalns (parks)

Grīziņkalna parks ir parks Rīgā, Latgales priekšpilsētā, 10,45 hektāru platībā, kuru ierobežo Pērnavas, Ata un Jāņa Asara iela.

Parkā aug 16 vietējās un 62 introducētās koku un krūmu sugas — Ledebūra lapegle, kalnu un melnā priede, Darmštates priedes, arī papīra bērzs, Tatārijas kļava un citi.

Ievērojamākais objekts ir piemineklis 1905. gada revolūcijas pret Krievijas carismu cīnītājiem.

No izklaides objektiem parkā pastāv skeitparks.


Marilyn Manson

Merilins Mensons (Marilyn Manson; 1969) — amerikāņu mūziķis un mākslinieks. Marilyn Manson — Merilina Mensona aizsākts mūzikas projekts.


Rīgas pašvaldības vadītājs

Rīgas pašvaldības vadītājs, arī Rīgas domes vadītājs un Rīgas mērs, ir Rīgas pilsētas vadītājs.


Bišumuiža

Bišumuiža ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Bišumuižas apkaime atrodas Rīgas dienvidu daļā. Tā robežojas ar Salu (tikai savienojums pa ūdeni), Katlakalna un Ziepniekkalna apkaimēm, kā arī ar Ķekavas novada Ķekavas pagastu apkaimes dienvidu daļā. Bišumuižas apkaimes robežas ir Bišumuižas grāvis, Bauskas iela, pilsētas robeža, Ziepniekkalna iela, Bauskas iela, Doles iela.

Bišumuižas apkaimes kopējā platība ir 2,243 km², kas ir apmēram puse no vidējā apkaimes platības rādītāja Rīgā. Apkaimei nav skaidra vietējā centra. Līdz ar Jāņa Čakstes gatves izbūvi ir pieaugusi dzīvojamo māju būvniecība. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 6569 metri.


Mūkupurvs (apkaime)

Mūkupurvs ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Mūkupurva apkaime atrodas Rīgas R daļā. Tā robežojas ar Beberbeķu, Zolitūdes un Pleskodāles apkaimēm, kā arī Mārupes novada Mārupes pagastu, kas piekļaujas Mūkupurva apkaimes D daļai. Mūkupurva apkaimes robežas ir paralēla līnija Beberbeķu 5. līnijai, Krotes iela, līnija gar dzīvojamo masīvu, pilsētas robeža (Babītes iela, Kalnciema iela) un Kārļa Ulmaņa gatve.

Mūkupurva apkaimes kopējā platība ir 4,515 km², kas ir tikai nedaudz mazāk par vidējo Rīgas apkaimju platības rādītāju. Pašreiz šī apkaime ir ļoti mazattīstīta Rīgas teritorija, bet, spriežot pēc tās novietojuma un konfigurācijas, tā perspektīvā var tikt izveidota un funkcionēt kā vienota apkaime. Pa perimetru Mūkupurva apkaimes robežas garums ir 10 293 metri. Mūkupurva apkaimes D daļa, kas ir arī Rīgas pilsētas robeža, pieguļ Starptautiskās lidostas "Rīga" teritorijai.


Šampēteris

Šampēteris, agrāk Šampetris (no — "lauciniecisks") ir Rīgas pilsētas apkaime Pārdaugavā, Zemgales priekšpilsētā. Šampētera apkaime atrodas Rīgas R daļas centrā. Tā robežojas ar Imantas, Zasulauka, Pleskodāles un Zolitūdes apkaimēm. Šampētera apkaimes robežas ir Lielirbes iela, dzelzceļš, Jāņa Endzelīna iela, Irlavas iela, Kalnciema iela un Ventspils iela.

Šampētera apkaimes kopējā platība ir 1,366 km², kas ir apmēram četras reizes mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā, taču, pat neskatoties uz šo relatīvi mazo platību, Šampēterim praksē (kā potenciāli vienotai apkaimei) ir grūti uztveramas precīzas robežas. Austrumu pusē tās saplūst ar Zasulauka apkaimi, bet DR ar Pleskodāli. Tomēr, vērtējot pašreizējās teritorijas izmantošanas īpatnības, galvenās ielu trases un dzelzceļu kā fiziski norobežojošos elementus, var uzskatīt, ka ir identificētas optimālās Šampētera apkaimes robežas. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 5 023 metri.


Attēls:Alvis Vitolins.jpg

Alvis Vītoliņš (fotogrāfs nezināms). Ņemts no - Oriģināls no Rīgas Latviešu biedrības arhīva. Attēlotais cilvēks miris 1997. gadā, brīvs attēls nav pieejams, attēla zemas izšķirtspējas kopijas izmantošana nenodara zaudējumus autoram.


Alvis Vītoliņš

Alvis Vītoliņš (dzimis , miris ) bija Latvijas šahists (starptautiskais meistars) un treneris.

Šahu sācis spēlēt 6 gadu vecumā. Par meistarkandidātu kļuva 1961. gadā, meistara normu izpildīja 1962. gadā, starptautiskā meistara balles normu 1978. gadā. Latvijas čempions 1973. (dalīta 1. vieta), 1976., 1977., 1978., 1982., 1983. un 1985. (dalīta 1. vieta) gadā. PSRS jauniešu čempions 1963. gadā. Vītoliņa vārdā nosaukts viens no sicīliešu aizsardzības variantiem.

Izdarījis pašnāvību, nolecot no Gaujas tilta Siguldā.


Ūdris (uzvārds)

Ārijs Ūdris (1956) — politiķis un ekonomists; Artūrs Ūdris (1990) — Latvijā dzimis Baltkrievijas volejbolists; Ernests Ūdris (1894—1967) — revolucionārs, padomju čekists un jurists; Jānis Ūdris (1906—1973) — gleznotājs; Rolands Ūdris (1975) — mūziķis; Rūdolfs Ūdris (1899—1949) — ķīmiķis; Teodors Ūdris (1900—1944) — jurists.


.ae

.ae ir Apvienoto Arābu Emirātu augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Šo domēnu administrē .aeDA, kas ir daļa no AAE Telesakaru regulatora (TR).


Teoderihs fon Bukshēvdens

Teoderihs fon Bukshēvdens bija Livonijas bīskapa Alberta vecākais brālis, kas 1203. gadā kopā ar viņu ieradās Rīgā un piedalījās daudzos krustagājienos pret igauņiem.

1212. gada Autines sacelšanās laikā viņš bija Idumejas fogts, kuru sagūstīja līvi un ieslodzīja Turaidas pilī. 1213. gadā par viņa sievu kļuva Pleskavas kņaza Vladimira meita.

1217. gadā pēc Otepē kaujas viņš nokļuva krievu gūstā, bet 1222. gadā pēc karagājiena uz Sāmsalu igauņu gūstā.


Svētā Matīsa dienas kauja

Svētā Matīsa dienas kauja bija Livonijas krusta karu kauja, kas notika 1217. gada 21.septembrī (apustuļa Mateja dienā) netālu no Vīlandes pilskalna Sakalas zemē. Kaujā aptuveni 3000 vācu krustneši Alberta no Lauenburgas vadībā un Zobenbrāļu ordenis kopā ar saviem līvu un letu sabiedrotajiem sakāva aptuveni 6000 vīru stipro apvienoto igauņu karaspēku, ko vadīja Sakalas karavadonis Lembits.

Pretēji igauņiem solītajam, Novgorodas un Pleskavas krievi neieradās kaujas laukā. Krusta karotāji sadalījās trīs karaspēka vienībās — vācieši cīnījās vidū, leti kreisajā spārnā pret Lembita vadītajiem sakaliešiem, līvi Kaupo vadībā labajā pusē. Kaujā krita līvu karavadonis Kaupo, igauņu karavadonis Lembits un vairāk nekā 1000 igauņu karavīru.

Pēc šīs kaujas Sakalas igauņi atkārtoti pieņēma kristīgo ticību. Nākamajā ziemā pēc atkārtota krustnešu iebrukuma arī Ridalas un Jervas igauņi piekrita pieņemt Romas katoļu ticību.


Kauja pie Puides (1218)

1218. gada kauja pie Puides bija Livonijas krusta karu kauja starp Novgorodas un Pleskavas krievu kņazu karaspēku un vācu krustnešiem. Krustnešu karagājiens sākotnēji bija plānots pret Ziemeļigaunijas iedzīvotājiem, bet Sakalas novadā viņi uzzināja, ka liels krievu karaspēks no Ugaunijas gatavojas doties uz Livoniju, tādēļ devās tiem pretī. Kauja notika 1218. gada vasaras beigās uz Sakalas un Ugaunijas zemju robežas austrumos netālu no Puides ciema (tagad - Valgas apriņķa Hummuli) pie nelielas upītes, kas plūst uz Vircezeru. Krustnešu, līvu un letu karaspēks sākotnēji devās karagājienā uz Ziemeļigauniju, bet pie Vilandes tika saņemta ziņa, ka liels Novgorodas krievu karaspēks ar 16 000 vīriem no Ugaunijas gatavojas iebrukt Līvzemē. Kaujas rezultātā abas puses atkāpās ar zaudējumiem .


Pokrova kapi

Pokrova kapi ir kapsēta Mēness ielā 3, Rīgas Vidzemes priekšpilsētā, ar kopējo platību 70669 m². Pašreizējie kapu īpašnieki ir Vissvētās Dievmātes Patvēruma pareizticīgo baznīca, kas ir noslēgusi līgumu ar uzņēmumu SIA "Atols HK" par zemes nomu.

Pie kapiem atrodas Kristus Debesbraukšanas pareizticīgo baznīca, vienīgā pareizticīgo baznīca Rīgā, kurā dievkalpojumi notiek latviešu valodā.


Stīvens Spīlbergs

Stīvens Spīlbergs (Steven Spielberg, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Viņš tiek uzskatīts par vienu no Jaunās Holivudas ēras aizsācēju, kā arī vienu no atpazīstamākajiem un populārākajiem kinorežisoriem un producentiem kino vēsturē. Spīlbergs ir arī viens no DreamWorks Studios dibinātājiem.

Spīlbergs ieguvis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas kā labākais režisors par filmām "Šindlera saraksts" (1993) un "Glābjot ierindnieku Raienu" (1998). Filma "Šindlera saraksts" tika apbalvota arī kā labākā filma, un Spīlbergs saņēma balvu kā producents (kopā ar Džeraldu Molenu un Branko Lustigu).

Pēc žurnāla Forbes datiem, Spīlberga īpašumu vērtība ir 3,1 miljardi dolāru. 2006. gadā žurnāls "Premiere" viņu nosauca par visietekmīgāko personu kino industrijā, savukārt žurnāls Time viņu ir iekļāvis sarakstā "100 visnozīmīgākie gadsimta cilvēki".


Valstu uzskaitījums pēc zemākās vietas

Šajā lapā uzskaitītas valstis ar viszemākā virsas punkta atrašanās augstumu metros virs jūras līmeņa.


Spielberg

Špīlberga (Spielberg), pilsēta Austrijā, Štīrijas federālajā zemē; Stīvens Spīlbergs (Steven Spielberg), amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents (dzimis 1946. gadā).


Māris Ļaksa

Māris Ļaksa (dzimis Ventspilī) ir latviešu basketbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, bijis Latvijas basketbola izlases dalībnieks. 2011. gadā pārstāvēja Kazahstānas līgas klubu Barsy Atyrau. Pēc tam bijis Igaunijas Tarvas sastāvā.

Spēlējis vairāku valstu klubu sastāvos, tai skaitā LBL klubos BK Ventspils un Rīgas ASK, Grieķijas līgas klubā Olympia Larissa B.C., Ukrainas līgas klubā Mariupoles "Azovmash".

Latvijas izlases sastāvā piedalījies 2001. un 2003. gada Eiropas čempionātos. Viņa tēvs Jānis Ļaksa ir basketbola treneris.


Sējējs

Sējējs — Kārļa Zemdegas radīts piemineklis Rūjienā; Sējējs — Ivana Grohara glezna; Sējējs — Latvijas Republikas zemkopības ministrijas apbalvojums; Nauris Sējējs — latviešu hokejists (dzimis 2001. gadā); Nils Sējējs —latviešu hokejists (dzimis 2001. gadā); Normunds Sējējs — latviešu hokejists un treneris (dzimis 1968. gadā).


Dreiliņi (Rīga)

Dreiliņi ir Rīgas pilsētas apkaime Vidzemes priekšpilsētā. Dreiliņu apkaime atrodas Rīgas austrumu daļā. Tā robežojas ar Pļavnieku, Purvciema, Mežciema un Juglas apkaimēm, kā arī ar Stopiņu pagastu austrumu daļā. Dreiliņu apkaimes robežas ir Dzelzavas iela, Strautu iela, Biķernieku iela, pilsētas robeža, Augusta Deglava iela, Lielvārdes iela.


1937. gada Eiropas čempionāts basketbolā

1937. gada Eiropas čempionāts basketbolā (EuroBasket 1937) bija otrais kontinenta čempionāts, kas norisinājās Latvijā laika posmā no 3. līdz . Eiropas čempionātā piedalījās astoņas Eiropas vīriešu basketbola valstsvienības. Uzvaru tajā izcīnīja Lietuvas izlase.


Mārtiņš Kravčenko

Mārtinš Kravčenko (dzimis Jūrmalā) ir latviešu basketbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Latvijas basketbola izlases dalībnieks. Pašlaik (2016) pārstāv Latvijas klubu BK Nīca. Lielāko karjeras daļu aizvadījis BK Barons sastāvā, ar ko 2008. gadā izcīnīja LBL čempiontitulu un uzvarēja FIBA Eirokausā.


Jaunmīlgrāvis

Jaunmīlgrāvis ir Mīlgrāvja apkaimes rietumu daļa Rīgas pilsētas Ziemeļu rajonā. Tas robežojas ar Sarkandaugavas un Vecmīlgrāvja apkaimēm (savienojums pa Mīlgrāvja tiltu), bet pa Sarkandaugavu tam ir robeža arī ar Kundziņsalas apkaimi. Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte atdala Jaunmīlgrāvi no Aplokciema.


Aplokciems

Aplokciems ir Mīlgrāvja apkaimes austrumu daļa Rīgas pilsētas Ziemeļu rajonā. Tas robežojas ar Mežaparka un Trīsciema apkaimēm (pa Mīlgrāvja tiltu), bet pa ūdeni tai ir robežas ar Jaunciema apkaimi Ķīšezera pretējā krastā. Aplokciema ziemeļu daļā atrodas golfa klubs "Ozo Golf Club", bet pārējā daļā ir dzīvojamās ēkas.

Dzelzceļa līnija Zemitāni—Skulte atdala Aplokciemu no Jaunmīlgrāvja.


Mīlgrāvis

Mīlgrāvis ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā, kurā ietilpst Rīgas pilsētas daļas Jaunmīlgrāvis un Aplokciems. Mīlgrāvja apkaime atrodas Rīgas Z daļā. Pa sauszemi tā robežojas ar Mežaparka, Sarkandaugavas, Vecmīlgrāvja un Trīsciema apkaimēm (ar pēdējām divām savienojums pa Mīlgrāvja tiltu), bet pa ūdeni tai ir robežas ar Jaunciema apkaimi Ķīšezera pretējā krastā. Mīlgrāvja apkaimes robežas ir Mīlgrāvis, Ķīšezers, robežas līnija gar Mežaparku līdz Viestura prospektam, Lēdurgas iela, ostas dzelzceļa līnija.


Jaunciems (Rīga)

Jaunciems ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā. Jaunciema apkaime atrodas Rīgas ziemeļaustrumu daļā, Ķīšezera ziemeļaustrumu piekrastē. Pa sauszemi tā robežojas ar Trīsciema un Sužu apkaimēm, kā arī ar austrumu pusē pieguļošo Ropažu novada Garkalnes pagastu, bet pa ūdeni ar Mīlgrāvja un Mežaparka apkaimēm. Jaunciema apkaimes robežas ir Ķīšezers, Zundas kakts, līnija no Ķīšezera līdz pilsētas robežai, pilsētas robeža līdz Sužiem, līnija no pilsētas robežas līdz Ķīšezeram.

Jaunciema apkaimes kopējā platība ir 9,132 km², pa perimetru apkaimes robežas garums ir 15 212 metri. Telpiski skaidri identificējamas ir Jaunciema pilsētas daļas robežas, kurā ir blīvāka apbūve, taču visas apkaimes robežas dabā identificēt ir daudz grūtāk, jo tās nenorobežo nekādi skaidri mākslīgie vai dabiskie šķēršļi. Jaunciema kapu teritorija atrodas gan Rīgas, gan Garkalnes novada teritorijā.


One Love

One Love būs Dāvida Getas ceturtais studijas albums. Šo albumu paredzēts izdot . Dāvids Geta pastāstīja, ka šajā albumā ir sadarbojies ar tādiem izpildītājiem kā Kellija Roulanda, Akon, Ne-Yo, Estelle un Kid Cudi.


Trīsciems

Trīsciems ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā. Trīsciema apkaime atrodas Rīgas Z daļā, Ķīšezera ZR piekrastē. Tā robežojas ar Jaunciema, Mīlgrāvja (pa Mīlgrāvja tiltu), Vecmīlgrāvja, Vecdaugavas un Vecāķu apkaimēm, kā arī ar Ādažu novada Carnikavas pagastu apkaimes ZA. Trīsciema apkaimes robežas ir Vecāķu prospekts, pilsētas robeža, līnija no pilsētas robežas līdz Zundas kaktam, Zundas kakts, Ķīšezers, Jaunciema gatve.

Trīsciema apkaimes kopējā platība ir 11,319 km², kas ir apmēram divas reizes vairāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Tomēr telpiski šī apkaime diezgan viegli ir identificējama kā noteikta teritorija, jo no ZR, R un DR to norobežo Rīgas—Saulkrastu dzelzceļa līnija, no ZA un A — uz pilsētas robežas esošie mežu masīvi, bet D, DA — Ķīšezers. Relatīvi problemātiskākā robežas vieta ir tikai ar Jaunciema apkaimi, kas dabā nav skaidri identificējama. Ņemot vērā šīs apkaimes lielo platību, funkcionāli šajā apkaimē varētu veidoties vairāki lokālie centriņi vai arī centra lomu spēlēs tās viens no galvenajiem vienojošajiem lineārajiem elementiem — Jaunciema gatve. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 14 956 metri.

Vēsturiski Trīsciemā pie Langas iztekas (tagadējās ietekas) no Ķīšezera atradās Mangaļmuiža (Magnushof).


Kundziņsala

Kundziņsala ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā, kurā ietilpst Rīgas pilsētas daļa Rutku sala. Kundziņsalas apkaime atrodas Daugavas labajā krastā nedaudz uz Z no Rīgas centrālās daļas. Pa sauszemi, izmantojot tiltu savienojumus, tā robežojas ar Sarkandaugavas un Pētersalas-Andrejsalas apkaimēm, bet pa ūdeni tai ir robežas arī ar Vecmīlgrāvja un Voleru apkaimēm. Kundziņsalas apkaimes robežas ir Daugava, Mīlgrāvis, Sarkandaugava.

Vēsturiski Kundziņsala no 16. gadsimta līdz 19. gadsimtam bija Iļķēnsalas muižas un 19. gadsimtā arī tāda paša nosaukuma pagasta daļa.


Vecdaugava (Rīga)

Vecdaugava ir Rīgas pilsētas apkaime Ziemeļu rajonā, kurā ietilpst Rīgas pilsētas daļa Skanstnieki. Vecdaugavas apkaime atrodas Rīgas Z daļā pie Vecdaugavas. Pa sauszemi tā robežojas ar Vecāķu, Trīsciema un Vecmīlgrāvja apkaimēm, bet pa ūdeni arī ar Mangaļsalas apkaimi. Vecdaugavas apkaimes robežas ir Vecdaugavas, Laivinieku iela, līnija no Atlantijas ielas līdz Vecāķu prospektam, Vecāķu prospekts, krasta līnija gar apdzīvojamo masīvu.

Vecdaugavas apkaimes kopējā platība ir 3,066 km², kas ir par 2/5 mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Telpiski šī apkaime ir diezgan skaidri identificējama kopējā pilsētas struktūrā, ko nosaka tās ģeogrāfiskais novietojums un apbūves pārsvarā viendabīgais raksturs, kas būtiski atšķiras no Vecmīlgrāvja apkaimes. Tomēr funkcionāli šī apkaime pašreiz ir ļoti saistīta ar kaimiņu apkaimēm, jo tai nav sava lokālā centra. Tāds perspektīvā varētu veidoties apkaimes dienvidos. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 7456 metri.


Dārza sīpoli

Dārza sīpoli (Allium cepa) ir dārzeņi un visvairāk kultivētā suga no sīpolu ģints. Parasti tiek saukti vienkārši par sīpoliem. Sīpolus plaši izmanto pārtikā. Tiem ir spēcīga un specifiska smarža.


Krievu karagājiens uz Senlatviju (1218)

1218. gada krievu karagājiens uz Senlatviju notika tūlīt pēc kaujas pie Puides 1218. gada vasaras beigās. Karagājienu vadīja nesen izvēlētais Novgorodas kņazs Svjatoslavs Mstislavičs un Pleskavas kņazs Vladimirs Mstislavičs. Krievi vēlējās atriebties Imeras katoļu priesterim Latviešu Indriķim un Idumejas katoļu priesterim Alebrandam un nopostīt Pleskavas Vladimiram kādreiz meslus maksājušās zemes, kas bija pārgājušas katoļticībā un pakļāvušās Livonijas bīskapam Albertam. Karaspēkam vēlāk piebiedrojās arī Pleskavas kņaza dēla Jaroslava karadraudze. Apvienotais krievu karaspēks vairākas dienas aplenca vendu pili Cēsīs, bet nespēja to ieņemt. Kopā ar krieviem karagājienā piedalījās arī harjuieši, kas piedalījās vendu pils aplenkumā un sāmsalieši, kas ar kuģiem iebrauca Daugavas grīvā un izpostīja Daugavas salas.


Kauja pie Salaspils

Kauja pie Salaspils var būt: 1206. gada kauja pie Salaspils - Livonijas krusta karu kauja 1206. gada 4.jūnijā, kad krustneši uzbruka līvu mūra pilj uz Daugavas salas pie tagadējās Salaspils, kurā bija sapulcējies apvienotais līvu karaspēks. 1206. gada Salaspils aplenkums - Livonijas krusta karu kauja 1206. gadā, kad Polockas kņaza Vladimira vadītais karaspēks 11 dienas aplenca krustnešu un līvu kontrolēto Salas pili. Salaspils kauja - Polijas-Zviedrijas kara (1600-1629) kauja, kas notika Salaspils apkārtnē 1605. gada 27. septembrī, kurā Polijas-Lietuvas kopvalsts un Kurzemes un Zemgales hercogistes karaspēks Lietuvas dižkunigaitijas karavadoņa Jona Karola Hodkeviča vadībā sakāva Zviedrijas karaļa Kārļa IX karaspēku.


Aleksandrs Andrejevs

Aleksandrs Andrejevs (dzimis Rīgā) ir Latvijas bijušais hokejists (aizsargs).

Viens no "Latvijas Bērza" hokeja skolas audzēkņiem, kurš 1990. gadu vidū devās uz Ziemeļameriku un spēlēja tās zemākajās līgās. 1997. gada NHL draftā viņu izraudzījās Fīniksas "Coyotes" komanda ar kopējo 207. numuru.


Hugo Vitroks

Hugo Vitroks (; dzimis , miris ) bija baltvācu politiķis, Rīgas lielvecākais (oberbirģermeistars), vienlaikus arī Rīgas pilsētas apgabala komisārs (Gebietskommissar Riga–Stadt) no 1941. līdz 1944. gadam.


Attēls:H.Vitroks.JPG

Hugo Vitroks. Attēls atbilst godprātīgas lietošanas nosacījumiem, jo fotogrāfijā attēlotais cilvēks ir miris, brīvas alternatīvas attēlam nav.


Berģi (Rīga)

Berģi ir Rīgas pilsētas apkaime Vidzemes priekšpilsētā, kurā ietilpst Rīgas pilsētas daļas Berģi (Baložkalns) un Berģuciems (Juglasparks). Berģu apkaime atrodas Rīgas austrumu daļas perifērijā, Juglas ezera austrumu krastā. Tā robežojas ar Juglas (sauszemes savienojums tikai pa Brīvības gatvi), Bukultu un Brekšu (savienojums tikai pa ūdeni pāri Juglai (Berģupei)) apkaimēm, kā arī ar austrumu daļai pieguļošo Ropažu novada Garkalnes pagastu. Berģu apkaimes robežas ir Brīvības gatve, Padambis, Juglas ezers, Upes gals, Jugla (Berģupe) un pilsētas robeža.

Berģu apkaimes kopējā platība ir 5,706 km², kas ir nedaudz vairāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 12 345 metri. Noteiktās Berģu apkaimes robežas Rīgas pilsētas teritorijā ir skaidri identificējamas, tomēr kontekstā ar apkaimes austrumu daļai pieguļošo Berģuciema daļu Ropažu novada Garkalnes pagastu šīs apkaimes robeža vērtējama kā nosacīta, jo morfoloģiski un funkcionāli šī telpa ir vienota — atšķirība rodas tikai dēļ administratīvās pārraudzības. Pēc plānojuma struktūras ir izdalāmas divas Berģu apkaimes daļas — Berģi jeb Baložkalns apkaimes ziemeļu daļā un Berģuciems jeb Juglasparks apkaimes centrālajā un dienvidu daļā (Garkalnes pagasta Berģi telpiski un funkcionāli ir pieskaitāmi šai daļai). Attiecīgi Berģu apkaimē var runāt par diviem nelieliem lokālajiem centriem — ziemeļu daļā pie Brīvības gatves un dienvidu daļā ap Berģu ielu.


Brasa

Brasa ir Rīgas pilsētas apkaime Vidzemes priekšpilsētā. Brasas apkaime atrodas tuvu Rīgas pilsētas centram, Daugavas labā krasta dzelzceļa loka ZA daļā. Tā robežojas ar Skanstes, Sarkandaugavas, Mežaparka, Čiekurkalna, Teikas, Grīziņkalna un Centra apkaimēm. Brasas apkaimes robežas ir Brīvības iela, Tallinas iela, Miera iela, Alojas iela, Tomsona iela, Ēveles iela, Vesetas iela, Zirņu iela, Krišjāņa Valdemāra iela, Duntes iela, dzelzceļa loks, dzelzceļš līdz Brīvības ielai.

Brasas apkaimes kopējā platība ir 1,741 km², kas ir apmēram par 2/3 mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 5 408 metri. Noteiktās Brasas apkaimes robežas ir uzskatāmas par racionālām, pamatojoties uz to skaidro nolasāmību dabā. Vienīgais izņēmums ir apkaimes R robeža, kura pašreizējā projektā nav skaidri nolasāma pa ielu trasēm. Domājams, ka tā nākotnē turpinās veidoties par telpiski vienotu un funkcionāli saistītu Rīgas pilsētas teritoriju jeb apkaimi, kurai lokālais centrs atradīsies kvartālā starp Krišjāņa Valdemāra, Zirņu, Hospitāļu un Upes ielām. Taču apkaimes centrā atrodošos kapu teritoriju dēļ arī perspektīvā saglabāsies zināma nošķirtība starp apkaimes Z daļu un pie Brīvības ielas novietoto apkaimes D daļu.


Brekši (Rīga)

Brekši ir Rīgas pilsētas apkaime Vidzemes priekšpilsētā. Brekšu apkaime atrodas Rīgas austrumu daļas perifērijā, Juglas ezera dienvidu krastā. Tā robežojas ar Juglas un Berģu (savienojums tikai pa ūdeni pāri Juglas upei) apkaimēm, kā arī ar dienvidu daļai pieguļošo Ropažu novada Stopiņu pagastu un A daļai pieguļošo Garkalnes pagastu. Brekšu apkaimes robežas ir Upes gals, Juglas upe, pilsētas robeža, Biķernieku iela, Dīvajas iela, Piķurga, Brekšu kakts.


Mazais lācis

Mazais lācis (Ursus minimus) ir lāču dzimtas (Ursidae) lāču ģints (Ursus) izmirusi, aizvēsturiska plēsīgo zvēru suga. Mazais lācis dzīvoja pliocēnā pirms 5 — 6 miljoniem gadu Francijas un Ungārijas dienvidos.


Suži (Rīga)

Suži ir Rīgas pilsētas apkaime Vidzemes priekšpilsētā. Sužu apkaime atrodas Rīgas pilsētas ZA daļā Ķīšezera DA piekrastē. Pa sauszemi tā robežojas ar Jaunciema un Bukultu apkaimēm, kā arī ar Ropažu novada Garkalnes pagastu, bet pa ūdeni tai ir robežas arī ar Juglas un Čiekurkalna apkaimēm. Sužu apkaimes robežas ir Ķīšezers, Pils kakts, Klipiņdūcka, līnija caur Jaunciema dabas liegumu, pilsētas robeža, līnija no pilsētas robežas līdz Ķīšezeram. Sužu ciematā 2022. gadā bija 359 iedzīvotāji, bet visā apkaimē 2021. gadā — 450.


Avoti (Rīgas apkaime)

Avoti (arī Avotu iela) ir Rīgas pilsētas apkaime Latgales priekšpilsētā. Avotu apkaime atrodas tuvu Rīgas pilsētas centram, Daugavas labā krasta dzelzceļa loka DA daļā. Tā robežojas ar Centra, Grīziņkalna, Dārzciema un Maskavas forštates apkaimēm. Avotu apkaimes robežas ir Artilērijas iela, Krāsotāju iela, Lienes iela, Avotu iela, Augusta Deglava iela, dzelzceļa loks, dzelzceļš, Dzirnavu iela un Aleksandra Čaka iela.

Avotu apkaimes kopējā platība ir 1,815 km², kas ir apmēram par 2/3 mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 5 974 metri. Lielā mērā šīs apkaimes lokālais centrs ir Ziedoņdārzs, taču no saimnieciskā viedokļa ne mazāka nozīme ir visai apkaimes ZR daļas teritorijai starp Aleksandra Čaka un Avotu ielām.


Dārziņi

Dārziņi ir Rīgas pilsētas apkaime Latgales priekšpilsētā. Dārziņu apkaime atrodas Rīgas pilsētas dienvidaustrumu perifērijā starp Ogres virziena dzelzceļu un Daugavu. No Rīgas pilsētas apkaimēm tā robežojas tikai ar Rumbulu, jo apkaimes ZA daļā tā robežojas ar Ropažu novada Stopiņu pagastu, bet DA, D un R daļā — ar Salaspils novadu. Dārziņu apkaimes robežas ir Latgales iela, līnija no Latgales ielas līdz Daugavai, Daugava, pilsētas robeža.

Dārziņu apkaimes kopējā platība ir 4,348 km², kas ir apmēram par 1/5 mazāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 10 827 metri. Noteiktās apkaimes robežas dabā ir salīdzinoši viegli identificējamas, jo tās pārsvarā iet pa Latgales ielu un Rīgas HES dambja ZR daļu. Dārziņi ir specifiska rakstura Rīgas apkaime, jo apkaimes vide nav daudzfunkcionāla (pārsvarā savrupmājas un ģimenes dārziņi) un tā atrodas izteiktā Rīgas pilsētas perifērijā. Perspektīvā Dārziņiem ir lielas iespējas attīstīt savas apkaimes identitāti, veidojot to par kvalitatīvas dzīves telpu Rīgas pilsētā, tai skaitā dažādojot teritorijas un būvju izmantošanu, un tādējādi palielinot apkaimes patstāvīgumu. Ņemot vērā šīs apkaimes konfigurāciju un ielu tīklu, potenciālo lokālo centru visracionālāk būtu attīstīt Taisnās ielas tuvumā pie krustojumiem ar Sakņu vai Jāņogu ielām.

Dārziņi Rīgas administratīvajā teritorijā tika iekļauti 1968. gada 27. jūnijā. Dārziņu apkaime ir tālākā no Rīgas apkaimēm Rietumu—Austrumu virzienā. Plānots, ka Dārziņus ar Ķengaragu savienos veloceliņš Centrs—Dārziņi, kas pagaidām izbūvēts tikai daļēji.


Rumbula

Rumbula ir Rīgas pilsētas apkaime Latgales priekšpilsētā. Rumbulas apkaime atrodas Rīgas pilsētas dienvidaustrumu daļā starp dzelzceļa līniju Rīga—Daugavpils un Daugavu. Tā robežojas ar Ķengaraga, Šķirotavas un Dārziņu apkaimēm, kā arī ar Ropažu novada Stopiņu pagastu apkaimes austrumu daļā. Daugavas pretējā pusē iepretim Rumbulas apkaimes ziemeļrietumu daļai atrodas Ķekavas novada Ķekavas pagasts, bet iepretim centrālajai un dienvidrietumu daļai — Salaspils novads. Rumbulas apkaimes robežas ir līnija no Maskavas ielas līdz Daugavai, Daugavas labais krasts ar veloceliņu Centrs—Dārziņi, paralēla iela Kvadrāta ielai, Maskavas iela, Višķu iela, dzelzceļš, pilsētas robeža līdz Maskavas ielai.

Rumbulas apkaimes kopējā platība ir ap 7 km², kas ir apmēram 2/5 vairāk nekā vidējais apkaimes platības rādītājs Rīgā. Pa perimetru apkaimes robežas garums ir 11 800 metri. Noteiktās apkaimes robežas dabā ir salīdzinoši viegli identificējamas, bet pašreiz ir grūti runāt par Rumbulu kā pilnvērtīgu apkaimi, jo tās teritorijas izmantošana ir salīdzinoši haotiska un pārsvarā vērsta uz citu apkaimju un ārpilsētas teritoriju apkalpošanu. Šāda situācija izveidojusies vēsturisku apstākļu rezultātā, kad lielā daļā apkaimes atradās Rumbulas lidosta, teritorijā praktiski nav dzīvojamās apbūves un ir neapmierinošs inženierkomunikāciju nodrošinājums. Pašreiz Rumbulu var raksturot kā Rīgas dienvidaustrumu perifērijas apkaimi, kuru galvenokārt izmanto ar automašīnu tirdzniecību un autoremontu saistīti uzņēmumi, kā arī ģimenes dārziņu apsaimniekotāji. Kā nosacīts apkaimes lokālais centrs pašreiz ir uzskatāms tirdzniecības un pakalpojumu objektu sakopojums ap Maskavas un Višķu ielu krustojumu, bet saskaņā ar 2006. gada Rīgas teritorijas plānu perspektīvā Rumbulas apkaimes lokālajam centram vajadzētu attīstīties šīs apkaimes ziemeļrietumu daļā, nedaudz tuvāk Daugavai. Arī citās Rumbulas apkaimes daļās 2006. gada Rīgas teritorijas plānā paredz būtiskas izmaiņas, perspektīvā veidojot to par pilnvērtīgu daudzfunkcionālu pilsētas apkaimi, kur jo īpaši daļā palielinātos dzīvojamās funkcijas īpatsvars (galvenokārt apkaimes rietumu un dienvidrietumu daļā pie Daugavas).


Šķirotava (Rīga)

Šķirotava ir Rīgas pilsētas apkaime Latgales priekšpilsētā. Šķirotavas apkaime atrodas Rīgas pilsētas DA daļā starp Ogres virziena dzelzceļu un pilsētas robežu. Tā robežojas ar Dārzciema, Pļavnieku, Rumbulas un Ķengaraga apkaimēm, kā arī ar Ropažu novada Stopiņu pagastu. Šķirotavas apkaimes robežas ir pilsētas robeža, Lubānas iela, Slāvu iela, dzelzceļš (Salaspils iela un Lokomotīves iela).


Letu karagājieni uz Krievzemi (1218—1219)

1218. gada letu karagājiens uz Krievzemi notika tūlīt pēc krievu karagājiena uz Imeru un Idumeju 1218. gada beigās. Karagājienu iemesls bija atriebība par krievu karagājienā izdarītajiem postījumiem un cilvēku nogalināšanu Vidzemē. Leti izpostīja krievu zemi, izlaupīja ciemus, nogalināja un sagūstīja cilvēkus un "neatstāja nepadarītu nevienu ļaunumu, uz ko bija spējīgi." .

1219. gada letu karagājiens uz Krievzemi notika 1219. gada vasarā kā iepriekšējo karagājienu turpinājums. Tajā piedalījās leti no Kokneses un no Zobenbrāļu ordenim pakļautās Tālavas daļas. Tā paša gada rudenī Pleskavas krievi ieradās atbildes karagājienā ordeņa Tālavas vasaļu zemēs.


Grifins

Bleiks Grifins (Blake Griffin), ASV basketbolists (1989); Maikls Grifins (Michael Griffin), ASV inženieris, NASA administrators (1949); Volters Bērlijs Grifins (Walter Burley Griffin), ASV arhiteks (1876—1937);

tēls animētajā komēdijseriālā "Mana trakā ģimene": Braiens Grifins; Kriss Grifins; Luisa Grifina; Mega Grifina; Pīters Grifins; Stīvijs Grifins.


Smārde

Smārde ir ciems Tukuma novada Smārdes pagastā un pagasta administratīvais centrs.

Pirmo reizi vēstures avotos apdzīvota vieta Smārde tika pieminēta Kursas dalīšanas līgumā 1253. gadā, kā viena no apdzīvotām vietām Tukuma novadā. Vēsturiski ciems attīstījies ap Smārdes muižu (Gut Schmarden), bet vēlāk - ap Smārdes dzelzceļa staciju, kas atrodas dzelzceļa līnijā Rīga—Tukums.

Ciems ir izvietojies abās pusēs dzelzceļa līnijai. Ziemeļu puse lielākoties apbūvēta ar privātmājām. Šeit atrodas Smārdes pamatskolas vecā ēka, kas atklāta 1924. gadā.

Šobrīd tur atrodas dzīvokļi. Netālu no stacijas atrodas Kārļa Zāles veidotais piemineklis Brāļu kapos, kuros guldītas 38 Pirmajā pasaules karā kritušo mirstīgās atliekas. Piemineklis tika atklāts 1936. gada 21. jūnijā.

Kara laikā netālu no Smārdes atradās frontes līnija, kur neilgu laiku atradās arī latviešu strēlnieki. Dienvidu pusē no dzelzceļa līnijas ceļa apbūvē arī dominē privātmājas, tomēr ir arī 4 padomju laikos celtas vairākstāvu daudzdzīvokļu mājas. Šeit atrodas arī jaunā Smārdes pamatskolas ēka, kura savas durvis skolēniem pirmo reizi vēra 1975. gadā.

Blakus skolai atrodas stadions. Netālu no skolas atrodas bērnudārzs. Nedaudz nostāk no ciema uz dienvidu pusi atrodas Engures novada dome, kur savulaik atradās Smārdes pagasta padome. Šajā ēkā atrodas arī pasta nodaļa, ģimenes ārsta prakse un bibliotēka. Ciemā darbojas divi veikali.


Smārde (nozīmju atdalīšana)

Smārde var būt: Smārde — ciems Tukuma novadā Smārdes pagasta centrs. Smārde — pietura dzelzceļa līnijā Torņakalns—Tukums II. Smārde — Iecavas kreisā krasta pieteka.


"Aukstais" karagājiens uz Rēveli (1219)

1219. gada "aukstais" karagājiens uz Rēveli notika 1219. gada februāra beigās pēc Rīgas krustnešu aicinājuma, lai izpostītu vēl nekristīto Rēveles novadu Ziemeļigaunijā un neļautu tās iedzīvotājiem sabiedroties ar Pleskavas krieviem. Karagājienā piedalījās viņu sabiedrotie līvi un leti un Zobenbrāļu ordenis, ko vadīja tā mestrs Folkvīns. Karagājiens virzījās uz ziemeļiem caur Sontaganas zemi, kur tika paņemti ceļveži. Karaspēku sadalīja līvu, vāciešu un letu vienībās un trīs dienās tika nopostīta Rēveles zeme .


Dāņu karagājiens uz Rēveli un kauja pie Lindanises (1219)

1219. gada dāņu karaļa karagājiens uz Rēveli notika 1219. gada jūnijā un bija otrais Dānijas karaļa Valdemāra II mēģinājums pēc 1215. gada Sāmsalas kaujas aktīvāk iesaistīties Livonijas krusta karos. Kopā ar karali Ziemeļigaunijā ieradās arī viņa vasaļa Rīgenes vendu ķēniņa brālis, vēlākais ķēniņš Viclavs I (vācu: Wizlaw I) un četri bīskapi Lundas arhibīskapa Andreasa vadībā. Tagadējā Tallinas Domkalnā (Toompea) krusta karotāji vecās igauņu pils vietā sāka celt jaunu pili, kas vēlāk tika dēvēta par "dāņu pili".

Pēc rēveliešu vecāko apdāvināšanas un kristīšanas izcēlās militārs konflikts, kurā igauņi pārskatīšanās dēļ nogalināja Igaunijas bīskapu Teoderihu un piespieda dāņu karaspēku atkāpties no pilskalna. Tomēr Viclava karavīri spēja panākt lūzumu kaujas gaitā un krustneši guva uzvaru. Kaujā krita vairāk nekā 1000 igauņu karavīru. Jaunajā cietoksnī tika atstāts dāņu garnizons un bīskapi, kas ķērās pie Rēveles novada kristīšanas . Lundas arhibīskaps nogalinātā Igaunijas bīskapa vietā iecēla savu kapelānu Vescelīnu, kas kļuva par pirmo dāņiem padoto Tallinas bīskapu.


Oksitāņu valoda

Oksitāņu valoda (occitan) ir romāņu valoda, kas galvenokārt izplatīta Francijas dienvidos, Akvitānijas, Dienvidu-Pireneju, Langdokas-Rusijonas, Provansas-Alpu-Azūra krasta reģionos, kā arī nelielā skaitā Itālijā, Spānijā (Aranas ielejā) un Monako. Tai vistuvākā radniecīgā valoda ir katalāņu valodai. Oksitāņu valodu prot no 1 līdz 3,7 miljoniem cilvēku.

Tradicionāli oksitāņu valoda ir pazīstama arī ar lingvonīmu provansiešu valoda (provençal), taču pašlaik ar to parasti apzīmē Provansā lietoto oksitāņu valodas dialektu.

1860. gadā, pirms Francijā tika ieviesta obligāta pamatizglītība franču valodā, oksitāņu valodu lietoja vairāk nekā 39% Francijas iedzīvotāju. 20. gadsimta 20. gados šis īpatsvars saruka līdz 26—36%, bet 1993. gadā — līdz 7%.


Etrusku lācis

Etrusku lācis (Ursus etruscus) ir lāču dzimtas (Ursidae) lāču ģints (Ursus) izmirusi, aizvēsturiska plēsīgo zvēru suga. Etrusku lācis dzīvoja pirms 2,5—1,5 miljoniem gadu Itālijas, Spānijas, Francijas un Ķīnas teritorijās.


Fukss

Emīls Fukss — vācu mācītājs; Judīte Fuksa — vācu šahiste; Klauss Fukss — britu fiziķis un kodolspiegs; Kristians Fukss (Christian Fuchs; dzimis 1986) — Austrijas futbolists; Vivjens Fukss — britu ģeologs un polārpētnieks.


Savina lācis

Savina lācis (Ursus savini) ir lāču dzimtas (Ursidae) lāču ģints (Ursus) izmirusi, aizvēsturiska plēsīgo zvēru suga. Savina lācis dzīvoja pleistocēnā pirms miljons gadiem Eiropas teritorijā. Savina lāča fosilijas ir atrastas dažādās vietās, piemēram, gan Anglijas austrumos, gan Austrijā.

Kādreiz pastāvēja uzskats, ka Savina lācis ir attīstījies no etrusku lāča (Ursus etruscus), tomēr 2001. gada atklājums Spānijā ir ieviesis korekcijas zināšanās par lāču attīstību. Spānijā tika atklātas Dolinas lāča (Ursus dolinensis) fosilijas. Izpētot fosilijas, zinātnieki secināja, ka Dolinas lācis ir bijis tiešs etrusku lāča pēctecis, toties priekštecis Savina lācim

Savina lācis bija daudz lielāks par etrusku lāci, bet joprojām mazāks par seno alu lāci (Ursus deningeri). Savina lāčiem priekšdzerokļi ir izzuduši pavisam vai dažiem indivīdiem tie ir ļoti mazi. Savina lāča piere ir apaļāka, izteiksmīgāk velvēta, salīdzinot ar etrusku lāci. Ir dažādas versijas par to, kurām lāču sugām Savina lācis ir bijis priekštecis; viena no versijām apgalvo, ka Savina lācis sadalījās divās lielās grupās - Eiropas grupā un Āzijas grupā, attiecīgi no Eiropas Savina lāčiem attīstījās senais alu lācis (Ursus deningeri), bet no Āzijas Savina lāčiem attīstījās brūnais lācis (Ursus arctos); otra versija izvirza hipotēzi, ka Savina lācis ir bijis priekštecis tikai senajam alu lācim, bet brūnā lāča priekštecis ir bijis etrusku lācis.


Pulvertornis

Pulvertornis bija šaujampulvera un munīcijas noliktava, ko šādiem mērķiem izmantoja līdz pat 20. gadsimtam. Tā kā pulvera uzglabāšanai vajadzēja īpašus apstākļus un drošību, tad to izvietoja īpaši būvētos vai pielāgotos torņos. Pulveri glabāja arī pagrabos un citās ēkās. Pulvertornis pilsētā bija paaugstinātas bīstamības objekts. Nīderlandes pilsētā Delftā pulvertornī notika eksplozija, kas sagrāva lielu daļu pilsētas, un daudzi iedzīvotāji gāja bojā.


Ailuropoda baconi

Ailuropoda baconi ir lāču dzimtas (Ursidae) pandu ģints (Ailuropoda) izmirusi, aizvēsturiska suga, kas dzīvoja pleistocēnā pirms miljons gadiem. Ailuropoda baconi bija lielāka nekā mūsdienu lielā panda (Ailuropoda melanoleuca). Šobrīd zinātnieki uzskata, ka lielā panda ir attīstījusies, sakot ar pigmejpandu (Ailuropoda microta), tad izveidojās Ailuropoda wulingshanensis, tad Ailuropoda baconi, un tai sekoja lielā panda (Ailuropoda melanoleuca).


Honolulu

Honolulu () ir Havaju štata administratīvais centrs. Honolulu atrodas Oahu salas dienvidu pusē. Honolulu ir arī vienlaicīgi Honolulu apgabala centrs un nozīmīgākā osta Havajās. No havajiešu valodas "Honolulu" nozīmē "aizsargātais līcis" jeb "pajumtes vieta".


Kviešu ģints

Kvieši (Triticum) ir graudzāļu dzimtas ģints, kas ir plaši kultivēta labība visā pasaulē. Tie ir vieni no visvairāk audzētajiem kultūraugiem; vairāk tiek audzētas tikai cukurniedres, kukurūza un rīsi. Kvieši ir plaša patēriņa pārtikas produkts. No tiem izgatavo miltus, no kuriem savukārt cep maizes produktus: cepumus, kūkas, brokastu pārslas, makaronus un tā tālāk. No kviešiem fermentācijas procesā iegūst arī alu, degvīnu un pat biodegvielu. Kviešus var izmantot arī kā lopbarību, bet no kviešu salmiem veido ēku jumtus.


Mežotnes aplenkumi (1219—1220)

1219. gada Mežotnes aplenkums notika pēc Tērvetes zemgaļu vecākā Viestarda ierosinājuma, lai piespiestu Mežotnes zemgaļus atteikties no katoļu ticības un izdzītu vācu garnizonu no Mežotnes pils, kas bija iecerēta kā Zemgales kristīšanas centrs un Zemgales bīskapijas galvaspilsēta. Pils aplenkums bija nesekmīgs, taču tad zemgaļi uzbruka krustnešu kuģim, kas pa Lielupi devās augšup uz Mežotni. Tika sagūstīti un nogalināti ap 30 vāciešu, ieskaitot cisterciešu ordeņa priesteri Zēgehardu, kas bija devies kristīšanas misijā uz Zemgali. Krustneši pēc šī zaudējuma atkāpās no Mežotnes pils.

1220. gada Mežotnes aplenkums notika pēc bīskapa Alberta iniciatīvas, lai atriebtos Mežotnes zemgaļiem, kas bija atteikušies no kristīgās ticības. Karagājienā piedalījās ap 4000 krustnešu un zobenbrāļu bīskapa Alberta vadībā un ap 4000 viņu līvu un letu vasaļu karavīru. Pils ielenkšanā tika pirmo reizi izmantota tiem laikiem moderna kara tehnika, taču aplenkums ilga daudzas dienas. Visbeidzot zemgaļi bija gatavi padoties, taču krustneši nogalināja vairāk nekā 100 no padevušamies zemgaļiem, tādēļ pils aizstāvji atsāka kauju, līdz bīskaps Alberts pats piedāvāja izlīgumu. Tērvetes valdnieka Viestarda karaspēks atradās tuvumā, bet kaujā neiesaistījās.


Enhet

Enhet ir metalcore grupa no Cēsīm, kas dibināta 2002. gadā. Grupas sākotnējais nosaukums bija Keep it clear un tā spēlēja hardcore stilā. Pirmo reizi plašākai publikai grupa uzstājās . 2003. gadā sastāva maiņas dēļ grupa mainīja nosaukumu uz Enhet un jaunajā sastāvā sāka spēlēt metalcore stilā. Patlaban grupas sastāvā ietilpst pieci cilvēki, no kuriem trīs ir brāļi. Grupa ir nospēlējusi ap 250 koncertu un uzstājusies deviņās valstīs. Tā tiek dēvēta par vienu no vecākajām un zināmākajām Baltijas metalcore grupām. 2009. gada rudenī Enhet devās savā pirmajā Eiropas koncerttūrē, apmeklējot astoņas valstis.

2008. gada nogalē Enhet klajā laida savu debijas albumu "Check the Foundation", ko prezentēja Latvijas koncertu tūrē.

Grupas Enhet dalībnieki iepriekš ir piedalījušies projektos More Than Talking (Marts) un Brute Chant (Aleksandrs).


Veidne:Sporta rekordu saīsinājumi

AR Kontinenta rekords | ČR Čempionāta rekords | NR/VR Valsts rekords | OR Olimpiskais rekords | PB/PR Personīgais rekords | SR Sezonas rekords | WL Pasaules labākais rezultāts sezonā | WR Pasaules rekords


Krusttēvs (filma)

"Krusttēvs" () ir 1972. gada ASV krimināldrāma. Režisors Frānsiss Fords Kopola. Tā paša nosaukuma Mario Pjuzo romāna ekranizējums, izdots 1969. gadā. Moto: "Īsts spēks nevar būt dots, tas var būt ņemts..."

Šī kriminālā sāga, kas stāsta par Ņujorkas sicīliešu mafijas Korleone ģimeni, laika posmā no 1945. līdz 1955. gadam.

Filma saņēmusi trīs Amerikas Kinoakadēmijas balvas: "Labāka filma", "Labākais adaptētais scenārijs", "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Marlons Brando) — un vēl 19 dažādas balvas un 17 nominācijas. Tā arī ieņem otro vietu labāko filmu sarakstā visā amerikāņu kinematogrāfa vēsturē - "100 gadi... 100 filmas (desmit gadu jubilejas redakcija)" (), kuru katru gadu veido Amerikāņu kinomākslas institūts, piekāpjoties tikai filmai Pilsonis Keins.

Filmēšana norisinājās četrus mēnešus 1971. gada vidū. Pirmizrāde bija . Ar nelielu budžetu 6 miljonu dolāru apmērā, filma ienākumi ir vairāk nekā 250 miljoni.


Dolinas lācis

Dolinas lācis (Ursus dolinensis) ir izmirusi lāču dzimtas (Ursidae) aizvēsturiska plēsīgo zvēru suga.

2001. gadā Trinčera Dolinā Spānijā atklāja līdz šim nezināma lāča fosilijas. Izpētot kaulus, zinātnieki secināja, ka nezināmais lācis ir dzīvojis pleistocēnā pirms 900 000—780 000 gadiem, tas ir līdzīgs gan etrusku lācim (Ursus etruscus), gan brūnajam lācim (Ursos arctos). Bet tas ir līdzīgs arī alu lācim (Ursus spelaeus). Izstudējot fosiliju raksturu un salīdzinot ar pārējiem aizvēsturiskajiem lāču kauliem, kļuva skaidrs, ka Dolinas lācis ir priekštecis Savina lācim (Ursus savini), un tas ir attīstījies no etrusku lāča (Ursus etruscus).


Dienvidamerikas īssejas lāči

Dienvidamerikas īssejas lāči () ir lāču dzimtas (Ursidae) izmirusi, aizvēsturiska skrienošo lāču (Tremarctinae) ģints. Tie ir tuvi radinieki īssejas lāčiem (Arctodus) no Ziemeļamerikas. Zinātnieki ir definējuši, ka Ziemeļamerikas īssejas lāčus jeb īssejas lāči (Arctodus) un Dienvidamerikas īssejas lāči (Arctotherium) kopā veido īssejas lāču cilti. Līdz šim Arctotherium fosilijas ir atrastas tikai Dienvidamerikā. Senākie kauli, kas atrasti Argentīnā, ir no pleistocēna, un tie ir apmēram miljons gadus veci. Dienvidamerikas ziemeļu reģionu (Venecuēlas) lāču fosilijas ir jaunākas, tikai no vēlā pleistocēna. Ir pamats domāt, ka Dienvidamerikas centrālās daļas īssejas lāči bija senāki, un no šī reģiona tie izplatījās pa visu Dienvidameriku. Ir zināms, ka visi zvēri, arī plēsēji Dienvidamerikā ienāca no Ziemeļamerikas, tādēļ ir pamats domāt, ka īssejas lāču priekštecis Dienvidamerikā ir ienācis daudz senāk, nekā ir datētas vecākās Dienvidamerikas īssejas lāču fosilijas.


Suņlāču dzimta

Suņlāči () ir izmirusi, aizvēsturiska plēsēju kārtas (Carnivora) dzimta, kas pieder suņveidīgo apakškārtai (Caniformia).

Suņlāči dzīvoja miocēnā pirms 22 miljoniem gadu. To senākās fosilijas ir atrastas Eiropā, Āzijā un Ziemeļamerikā. Jaunākās fosilijas no vēlā pliocēna, apmēram 2 miljonus gadu vecas, ir atrastas Eirāzijā un Āfrikā. suņlāču fosilijas ir atrastas arī Centrālamerikā.


Karagājieni uz Jervu un Viruzemi (1219)

1219. gada karagājieni uz Jervu un Viruzemi notika 1219. gada rudenī Cēsu Zobenbrāļu ordeņa mestra Rūdolfa vadībā. Tajā bez krustnešiem piedalījās arī viņu sabiedrotie līvu, letu un sakaliešu karavīri. Karagājiena mērķis bija izpostīt Jervas zemi atriebībai par jerviešu palīdzību rēveliešiem kaujā pie Lindanises. Karagājiens šķērsoja nesen kristīto Sakalas zemi, kuras vecākie kļuva par ceļvežiem. Krustneši postīja Jervas zemi līdz tās vecākie apsolīja pieņemt Romas katoļu ticību un apsolīja palīdzību jaunā karagājienā pret Viruzemi.

Tūlīt pēc tam krustneši kopā ar letiem, līviem, sakaliešiem, ugauņiem un jerviešiem devās jaunā karagājienā uz Viruzemi, kurā cīnījās piecas dienās, izpostīja piecus tās novadus un nogalināja daudzus tūkstošus tās iedzīvotāju. Pēc tam Viru vecākie apsolīja pieņemt kristīgo ticību un devās ar dāvanām krustnešiem līdzi uz Rīgu, kur tika iesvētīti.


Elisone Fēliksa

Elisone Fēliksa (; dzimusi Losandželosā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu vieglatlēte, sprintere. Viņa ir astoņkārtēja pasaules čempione un četrkārtēja olimpiskā čempione dažādās sprinta individuālajās un stafešu distancēs. Pasaules rekorda līdzautore ASV komandas sastāvā 4x100 metru stafetē.

2004. gada Atēnu un 2008. gada Pekinas Olimpiskajās spēlēs E. Fēliksa izcīnīja sudraba medaļas 200 m distancē, piekāpjoties vienīgi Veronikai Kempbelai. Toties Olimpisko zeltu Pekinas Olimpiskajās spēlēs E. Fēliksa ieguva ASV komandas sastāvā uzvarot 4x400 metru stafetē. 2012. gada Londonas Olimpiskajās spēlēs viņa uzvarēja gan 200 m individuālajā distancē, gan 4x100 m stafetē, kur kļuva arī par pasaules rekorda līdzautori ASV komandas sastāvā, bet vieglatlētikas sacensību pēdējā dienā arī 4x400 m stafetē.

E. Fēliksai ir arī astoņas zelta medaļas pasaules čempionātos 200 m, 4x100 m un 4x400 m distancēs. Ar Pasaules čempionātos un Olimpiskajās spēlēs kopā izcīnītajām 16 medaļām E. Fēliksa ir viena no medaļām bagātākajām sportistēm vieglatlētikas vēsturē.


Barbora Špotākova

Barbora Špotākova (; dzimusi ) ir čehu bijusī vieglatlēte, startēja šķēpa mešanas sacensībās.

Piedalījusies piecās olimpiskajās spēlēs (, , , , ). 2008. un 2012. gadā izcīnījusi zelta medaļu, 2016. gadā — bronzas medaļu. Viņa ir trīskārtēja pasaules čempione (2007, 2011, 2017), kā arī 2014. gada Eiropas čempione un vairākkārtēja Eiropas čempionātu medaļniece. Piecas reizes ieguvusi Dimanta līgas sezonas trofeju. Ar rezultātu 72,28 metri, kas sasniegts 2008. gadā Štutgartē, viņa ir pašreizējā pasaules rekordiste šķēpa mešanā.

Karjeras sākumā Špotākova piedalījās septiņcīņas sacensībās. 2000. gada Pasaules čempionātā junioriem viņa pat izcīnīja 4. vietu. B. Špotākova ir divas reizes atzīta par Čehijas gada sportisti (vienota balva vīriešiem un sievietēm) — 2008. un 2012. gadā.

paziņoja par profesionālā sporta karjeras beigām.


Urdu

Urdu (, urdū, ), vietēji pazīstams kā Lāškārrī (لشکری), ir indoirāņu saimes indoāriešu atzara valoda. Būtībā tā ir hindustāņu valodas literārā valoda, kas tiek izmantota musulmaņu pasaulē. Otra hindustāņu literārā valoda ir hindi, kas fonētiski un gramatiski ir tāda pati, bet to izmanto hinduisti. Urdu ir viena no divām Pakistānas valsts valodām, kā arī viena no 22 klasificētajām Indijas valodām un oficiālā valoda četros Indijas štatos: Utarpradēšā, Bihārā, Āndhra Pradēšā un Džammu un Kašmīrā. Urdu vārdu krājums ir attīstījies sanskrita, persiešu, arābu, kurdu un tjurku valodu ietekmē. Mūsdienās urdu valodas vārdu krājumu stipri ietekmē pendžābu un angļu valoda.


Anarhisms

Anarhisms (, anarkhiā — "bez valdnieka") ir politiska filozofija vai ideoloģija, kas ietver teoriju, ka sabiedrībai būtu jāorganizējas pašai, bez hierarhiskām organizācijām, bet ar demokrātisku pārvaldes sistēmu. Daļa anarhistu uzskata, ka valstij nav vajadzīga valdība, ka tā ir kaitīga un/vai pat nevēlama. Anarhistu atbalstīto sistēmu sauc par anarhiju. Tomēr anarhisti nav vienisprātis par to, kas tad īsti ir anarhisms.


Aparteīds

Aparteīds (; apart — 'atsevišķi'; -heid — '-ība') bija no 1948. līdz 1994. gadam Nacionālās Partijas valdības īstenota likumīga rasu segregācijas sistēma Dienvidāfrikā. Patiesībā rasu segregācija sākās jau koloniālajos laikos, kad Dienvidāfriku kontrolēja nīderlandieši. Šajā sistēmā Dienvidāfrikas cilvēki tika dalīti pēc to rasēm un katra rase dzīvoja savstarpēji atsevišķi. Tika izšķirti baltādainie, melnādainie cilvēki un tā sauktie "krāsainie cilvēki". 1959. gadā tika izdalīta vēl ceturtā grupa — aziāti, no kuriem vairums bija indieši. Melnādainajiem un krāsainajiem cilvēkiem bija liegts atrasties daudzās vietās, kur uzturējās baltādainie. Rasu segregācija tika nostiprināta ar likumu. 1990. gadā Dienvidāfrikas prezidents Frederiks Vilems de Klerks uzsāka sarunas par aparteīda izbeigšanu. 1993. gadā de Klerks un Nelsons Mandela saņēma Nobela miera prēmiju par miermīlīgu aparteīda izbeigšanu. 1994. gadā aparteīds beidzās un Nelsons Mandela kļuva par pirmo melnādaino Dienvidāfrikas prezidentu.

Viena no galvenajām grupām, kas bija vērsta pret aparteīdu, bija melnādaino organizācija Āfrikas Nacionālais kongress (ANC). Tās līderi bija Alberts Lutuli, Valters Sisulu, Olivers Tambo un Nelsons Mandela. 1940. un 1950. gados Āfrikas Nacionālais kongress rīkoja nevardarbīgas demonstrācijas, streikus un boikotus. 1960. gadā, kad tika nogalināti 69 pret aparteīda demonstranti, Āfrikas Nacionālais kongress atteicās no savas nevardarbīgās politikas.

1973. gada 30. novembrī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma "Starptautisko konvenciju par aparteīda noziegumu novēršanu un sodu par tiem", kas stājās spēkā 1976. gada 18. jūlijā. Tajā ir teikts, ka "aparteīds ir noziegums pret cilvēci un ka necilvēcīgie akti, kas ir aparteīda un tam līdzīgās rasu segregācijas un diskriminācijas politikas un prakses sekas [..], ir noziedzīgs nodarījums, kas pārkāpj starptautisko tiesību un Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu mērķus un principus un rada nopietnus draudus starptautiskajam mieram un drošībai".

Arī Dienvidrodēzijā (mūsdienu Zimbabvē) no 1965. līdz 1980. gadam tika ieviests aparteīds. Mūsdienās termins 'aparteīds' dažreiz tiek izmantots, lai apzīmētu līdzīgu sistēmu arī citās valstīs.


Primožs Kozmuss

Primožs Kozmuss (; dzimis 1979. gada 30. septembrī) ir slovēņu vieglatlēts, vesera metējs. Viņš ir bijušais Pasaules un Olimpiskais čempions vesera mešanā, sacensībās uzvarot attiecīgi 2009. un 2008. gadā.

2007. gada Pasaules čempionātā P. Kozmuss izcīnīja sudraba medaļu. 2008. gada Pekinas olimpiskajās spēlēs viņš kļuva vien par trešo slovēni, kurš izcīnījis Olimpisko zelta medaļu. Slovēnijā viņš tika atzīts par gada sportistu gan 2007., gan 2008. gadā.

2009. gada septembrī P. Kozmuss laboja savu personisko rekordu, paceldams nacionālo rekordu līdz 82,58 m. Nedaudz vairāk kā pēc mēneša viņš negaidīti paziņoja par sportista karjeras beigām. 2010. gadā P. Kozmuss atgriezās profesionālajā sportā un 2011. gada Pasaules čempionātā Tegu izcīnīja bronzas medaļu. viņš izcīnīja sudraba medaļu.

Arī P. Kozmusa vecākā māsa Simona Kozmusa ir vesera metēja un Slovēnijas rekordiste šajā vieglatlētikas disciplīnā.


Asterikss

Asterikss ir izdomāts galls, tēls Eiropas komiksu, animācijas filmu un mākslas filmu sērijā "Asterikss un Obelikss" (). Asterikss un viņa labākais draugs Obelikss, dzerot druīda Panoramiksa brīnumdziru, cīnās pret Cēzara vadīto romiešu karaspēku, kas uzbrucis Gallijā. Varoņi bieži ceļo uz dažādām valstīm un reģioniem: Eiropas (Britānija, Spānija, Itālija), un citiem (Ēģipte, Amerika, Indija).

33 komiksu grāmatas pārtulkotas vairāk nekā 100 valodās un dialektos. Asteriksa tēls ir populārs lielākajā daļā Eiropas valstu, kā arī Kanādā, Austrālijā, Jaunzēlandē, Indijā, Indonēzijā, Singapūrā, Kenijā, Dienvidāfrikas Republikā, Brazīlijā, Argentīnā, Urugvajā un Kolumbijā. Asteriksa popularitātes noslēpums ir tas, ka viņa tēls atbilst dažādu vecumu auditorijai un dažādām tautībām: vizuālie gegi uzjautrina bērnus, vecākiem paredzēti joki, kas balstīti uz vārdu spēlēm (piemēram, ar galveno varoņu vārdiem) un parodējot mūsdienas.

Asterikss ir ar nodomu izkropļots vārds "asterisks". Pirmais komikss par Asteriksu, kuru radīja franču mākslinieks Albērs Uderzo un rakstnieks Renē Gosīni, parādījās žurnālā Pilote 1959. gadā. Šajā komiksā bija arī Asteriksa draugs Obelikss un suns Idefikss. 1961. gadā izdeva pirmo komiksu grāmata par Asteriksu — "Asterikss no Gallijas".

Komiksa autori nosaukumu izdomāja speciāli, lai tas sāktos ar burtu "A", lai tas vienmēr atrastos pirmajās komiksu katalogu rindās.

Francijā izveidots izklaides parks, kas nosaukts Asteriksa vārdā. Atrakcijas saistītas ar galla piedzīvojumiem.


Laidzes pagasts

Laidzes pagasts ir viena no Talsu novada teritoriālajām vienībām. Robežojas ar Talsu pilsētu, Valdgales, Vandzenes, Laucienas, Lībagu un Valdemārpils pagastiem.


Elza Radziņa

Elza Radziņa (īstajā vārdā Elza Šalkone-Radziņa, dzimusi Harkivā, mirusi Rīgā) bija latviešu aktrise, viena no 20. gadsimta vispopulārākajām latviešu teātra un kino aktrisēm, kas savu raksturlomu dēļ tika dēvēta par "skatuves karalieni".


Attēls:Lilita Berzina.jpg

Lilita Bērziņa filmā "Limuzīns Jāņu nakts krāsā". Ņemts no - Attēlotais cilvēks miris 1983. gadā, brīvs attēls nav pieejams, attēla zemas izšķirtspējas kopijas izmantošana nenodara zaudējumus autortiesību turētājam.


Lilita Bērziņa

Lilita Bērziņa (īstajā vārdā Lilija Priede-Bērziņa dzimusi Rīgā, mirusi Rīgā) bija latviešu aktrise.


Dubaijas emirāts

Dubaijas emirāts (, Imaara Dubayy) ir viens no Apvienoto Arābu Emirātu septiņiem emirātiem, kas atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā. To ziemeļos apskalo Persijas līcis. Emirāts robežojas ar Abū Dabī emirātu ziemeļos un austrumos, kā arī ar Šārdžas emirātu austrumos.

Emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Dubaija, kas ir Apvienoto Arābu Emirātu lielākā pilsēta. Emirāta kopējā platība ir 4 114 km², pēc 2013. gada datiem emirātā dzīvo 2 106 177 iedzīvotāji. Dubaijas emirāts ir otrs lielākais emirāts pēc platības AAE pēc Abū Dabī emirāta.

Dubaijas emirāts juridiskās, politiskās, militārās un ekonomiskās funkcijas dala ar citiem emirātiem, kuriem arī ir federāla struktūra. Tomēr katra emirāta jurisdikcija pēc tās funkcijām var mazliet atšķirties, piemēram, civillikuma aizsardzība, nodrošināšana un uzturēšana ar lokālajiem līdzekļiem. Dubaija un Abū Dabī ir vienīgie emirāti, kuri var izmantot veto tiesības likumdošanas procesā valsts nozīmes kritiskajos jautājumos.

Dubaijā valdošā dinastija kopš 1833. gada ir Al Maktūmi. Dubaijas pašreizējais valdnieks Muhameds bin Rašīds Al Maktūms ir arī AAE premjerministrs un viceprezidents.


Kategorija:Igaunijas vēsturiskās zemes

Igaunijas vēsturiskās zemes pieminētas vairākās viduslaiku hronikās, tomēr vislabāko to aprakstu sniedz Indriķa hronika.

Zemes Zemes


Cēsu komturi un fogti

Cēsu komturi (, ) un Cēsu fogti (, ) bija ordeņa Cēsu pils un tai pakļauto teritoriju pārvaldnieki un karavadoņi (komturs - "komandieris") no 1207. līdz 1562. gadam.

Cēsu pils periodiski bija arī Livonijas ordeņa mestru rezidence (1297-1349, 1429-1434, 1470-1471), bet 1481. gadā uz Cēsu pili no Rīgas ordeņa pils pārveda Livonijas arhīvu, zelta, sudraba, dārglietu un citu bagātību krājumus un Cēsis kļuva par pastāvīgo Livonijas ordeņa galvaspilsētu līdz pat ordeņa sekularizācijai 1561. gadā. Šajā laikā Cēsu pils pārvaldnieki jeb "mājas komturi" atbildēja vienīgi par pils uzturēšanu.

Cēsu komturejā ietilpa Āraišu, Burtnieku, Cēsu, Lugažu, Trikātas un Valmieras draudzes novadi.


Ozolkalni (Rīga)

Ozolkalni ir Rīgas pilsētas daļa Sužu apkaimē, kas atrodas Ķīšezera ziemeļu krastā pie Buldurpungas līča un no dienvidiem, austrumiem un rietumiem ir Jaunciema dabas lieguma ietverta. Ziemeļos Ozolkalnus ierobežo Jaunciema gatve, 400 metrus uz ziemeļiem no tās ir Rīgas robeža ar Garkalnes pagastu. Aiz nelieliem sekliem līčiem uz dienvidrietumiem atrodas Liepusalas pussala ar Bulduru pilskalnu, uz austrumiem — ģeogrāfiski ar purvainu ieleju atdalītās Klipiņas. Ozolkalni sastāv no vienstāva un divstāvu apbūves, izvietojušies uz neliela kāpu pacēluma pie lēzenā un bieži pārpurvotā, reizēm applūstošā Ķīšezera krasta. Ķīšezera plūdmaiņas atkarībā no vēja virziena var pārsniegt 3 metrus.

Pa Jaunciema gatvi gar Ozolkalniem kursē pilsētas 29. autobuss, šī iela ir arī transporta saikne ar kaimiņu apkaimēm.


Dundagas pagasts

Dundagas pagasts () ir viens no Talsu novada pagastiem un ir lielākais pagasts valstī. Robežojas ar sava novada Kolkas, Rojas, Īves, Lubes un Valdgales pagastiem un Ventspils novada Ances un Puzes pagastu. Pagasta, kā arī novada centrs ir Dundaga.


Vikberts no Zēstes

Vikberts no Zēstes () bija pirmais Zobenbrāļu ordeņa Cēsu pils pārvaldnieks (1207-1209), kur viņu norīkoja mestrs Venno. Vikberts cēlies no Zēstes novada Vestfālenes zemē, ap 50 km uz austrumiem no Dortmundes. Kad Venno atcēla viņu no amata, Vikberts pārgāja bīskapa Alberta pusē. Viņa pēctecis Cēsu Bertolds viņu notvēra, ieslodzīja cietumā un pārveda uz ordeņa Rīgas pili. Pēc solījuma pakļauties viņš atkal tika uzņemts ordeņa brāļu saimē, tomēr Vikberts atriebjoties ar kaujas cirvi noslepkavoja mestru Venno un viņa kapelānu Johannesu. Par to viņš tika sodīts ar nāvi uz rata.


Rūdolfs no Kaseles

Rūdolfs no Kaseles () bija viens no pirmajiem Zobenbrāļu ordeņa bruņniekiem, kas cēlies no Kaseles, Hesenes zemes ziemeļos. Cēsu komturs (1217-1234). Ar savu rīcību 1220., 1229., 1234. un 1238. — 1240. gados parādījās kā viena no nozīmīgākajām ordeņa personībām .


Minor Threat

Minor Threat ir no 1980. līdz 1983. gadam pastāvējusi amerikāņu smagā pankroka grupa. Neskatoties uz grupas īso mūžu, tā ietekmējusi gan smagā pankroka mūzikas, gan neatkarīgās mūzikas attīstību kopumā.


Kuldīgas komturi

Komturs bija pārvaldnieks svarīgākajās ordeņa pilīs un tām pakļautajās komturejās. 16. gadsimtā Latvijas teritorijā Livonijas ordenim bija deviņi komturu sēdekļi: Rīgā, Daugavgrīvā, Ventspilī, Kuldīgā, Jelgavā, Dobelē, Cēsīs, Alūksnē un Daugavpilī. No Livonijas komturejām vissvarīgākās bija Kuldīga un Alūksne, jo komturi tajās bija Livonijas ordeņa mestra padomes locekļi. Kā valdības loceklis Kuldīgas komturs piedalījās mestru vēlēšanās un arī pats varēja tikt ievēlēts par mestru. Viņš bija galvenā tiesas persona apgabalā, un viņam bija arī tiesības piespriest nāvessodu.

Kuldīgas komturejā ietilpa Aizputes, Alsungas, Durbes, Kuldīgas un Saldus draudzes novadi. Komturejas aizsardzībai pret Lietuvas dižkunigaitijas karaspēka uzbrukumiem 14. gadsimta beigās uzcēla Skrundas pili un Saldus pili.


Alūksnes komturi

Alūksnes komtureja līdztekus Kuldīgai bija viena no vissvarīgākajām Livonijas komturejām, to komturi bija ordeņa mestra padomes locekļi. Kā valdības loceklis Alūksnes komturs piedalījās mestru vēlēšanās un arī pats varēja tikt ievēlēts par mestru. Viņš bija galvenā tiesas persona apgabalā, un viņam bija arī tiesības piespriest nāvessodu.

Alūksnes komturejā ietilpa Alūksnes un Gaujienas draudzes novadi.


Mūsdienu apokalipse

Karmīns Kopola Frānsiss Fords Kopola |operators= Vitorio Storaro |montāža= Ričards Markss Žeralds B. Grīnbergs Līza Fruhtmena |izdošanas laiks= |ilgums= Standarta versija: 153 minūtes Redux versija: 202 minūtes Pagarinātā neoficiālā versija: 289 minūtes |valoda= angļu |budžets= |imdb=0078788 }} Mūsdienu apokalipse () ir 1979. gada ASV episka psiholoģiska kara drāma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir Frānsiss Fords Kopola. Filmā galvenās lomas attēlo Mārtins Šīns, Marlons Brando, Roberts Djuvals, Deniss Hopers, Harisons Fords, Lorenss Fišbērns un Frederiks Forests. Filmas scenāriju sarakstīja Kopola kopā ar Džonu Miliusu un tā ir daļēji balstīta uz Džozefa Konrada 1899. gada romāna "Tumsas sirds" (Heart of Darkness). Filmas darbība no 19. gadsimta Kongo ir pārcelta uz Vjetnamas kara laiku. Filma stāsta par pulkvedi Viljardu, kurš tiek nosūtīts uz Kambodžas džungļiem, lai nonāvētu pulkvedi Kurcu, kurš ir iecēlis sevi dieva kārtā starp kādas vietējas cilts pārstāvjiem.

"Mūsdienu apokalipse" saņēma Zelta palmas zaru Kannu kinofestivālā, kur tā tika izrādīta nepabeigta. Filmas pirmizrāde kinoteātros notika un to izdeva United Artists. Filma nopelnīja vairāk nekā 100 miljonu ASV dolārus. Sākotnējās atsauksmes bija dalītas, lai gan tika slavēts operators Vitorio Storaro.

Mūsdienās "Mūsdienu apokalipse" tiek uzskatīta par vienu no visu laiku ietekmīgākajām filmām. To nominēja astoņām Amerikas Kinoakadēmijas balvām, tai skaitā kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais aktieris otrā plāna lomā" (Djuvals). Tā saņēma balvas kategorijās "Labākais operatora darbs" un "Labākā skaņa". 2000. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".


Zviedru karagājiens uz Ridalu un kauja pie Lihulas (1220)

Zviedru karagājiens uz Ridalu un kauja pie Lihulas (1220) notika 1220. gada vasarā jaunā zviedru ķēniņa Jūhana Sverkersona vadībā. Tajā piedalījās arī 1195. gada krusta karagājiena vadītāja Birgera Brūsas jaunākais brālis Austrumgotlandes jarls Kārlis, jarla Kārļa brāļadēls, karaļa kanclers un Linšēpingas bīskaps Kārlis un citi zviedru bīskapi. Karagājiena mērķis bija kristīt Rietumigaunijas novadus un iegūt virskundzību pār tām par spīti Livonijas bīskapa Alberta centieniem pakļaut šīs zemes sava brāļa Hermaņa vadītajai Igaunijas bīskapijai. Viņš apmetās Lihulas pilskalnā un pārraudzīja Ridalas novada kristīšanu, baznīcu celšanu un vadīja sarunas ar Rēveles dāņiem un Rīgas vāciešiem.

Pēc zviedru karaļa aizbraukšanas 1220. gada 8. augusta rītā Lihulas pilskalnam uzbruka sāmsaliešu karaspēks, kas aplenca un nodedzināja pili, nonāvējot ap 500 zviedru, ieskaitot jarlu Kārli un Linšēpingas bīskapu Kārli.


Tallinas aplenkums (1221)

1221. gada Tallinas aplenkums bija sāmsaliešu un citu Ziemeļigaunijas cilšu mēģinājums padzīt dāņu krustnešus no Tallinas, tāpat kā viņiem tas bija izdevies ar zviedriem kaujā pie Lihulas iepriekšējā gadā. Uzbrukums sākās 1221. gada 11. aprīlī un turpinājās divas nedēļas. Pēc dāņu papildspēku ierašanās sāmsalieši atkāpās no pilskalna .


2010. gada Latvijas futbola Virslīgas sezona

Latvijas futbola Virslīgas 2010. gada sezona bija 36. Virslīgas sezona un 5. kā LMT Virslīgas sezona. Tā sākās , bet noslēdzās . Tajā piedalījās 10 komandas, kuras aizvadīja trīs riņķu turnīru, katra aizvadot 27 spēles. Sezonas izskaņā pēc piecu gadu pārtraukuma čempiona titulu izcīnīja Skonto FC, kuri par 6 punktiem apsteidza FK Ventspils.


Zviedru karagājiens uz Viruzemi (1196)

1195. gada zviedru karagājiens uz Viruzemi notika 1195. (vai 1196.) gadā zviedru jarla Birgera Brūsas (Brosa) vadībā. Tajā piedalījās arī Livonijas bīskapa Meinharda uzticamais sabiedrotais, vēlākais Igaunijas bīskaps Teoderihs no Turaidas un krustneši no Vācijas un Gotlandes. No izklāsta noprotams, ka zviedru jau bija sākuši karagājienus pret kuršiem, kas aprobežojās ar meslu savākšanu.

Sākumā krusta karagājiens bija iecerēts uz Kursu, taču, vētras aizdzīti, krusta karotāji piestāja Viruzemē, Ziemeļigaunijā, un trīs dienas postīja to. Saņēmis prasītos meslus, zviedru jarls no Viruzemes aizbrauca .


Valmieras maratons

Valmieras maratons ir ikgadējs maratons, kas notiek Valmierā, Latvijā. Tas pirmoreiz tika rīkots 1983. gadā. Kopš 2011. gada Valmieras maratons ir viens no skriešanas seriāla «Skrien Latvija» posmiem. Sacīkstēs tiek organizēts arī pusmaratons (21,0975 km), kā arī citi skrējieni (2015. gadā — 12,4 km un 6,2 km distancē).


Lamanša tunelis

Lamanša tunelis (, ) jeb Eirotunelis ir 50,5 km garš dzelzceļa tunelis zem Lamanša jūras šauruma. Tas savieno Folkstonu Apvienotajā Karalistē ar Kokelu Francijā. Tā zemākais punkts ir 75 m zem jūras līmeņa. Lamanša tunelim ir garākais zemūdens posms no visiem tuneļiem pasaulē, lai gan Seikana tuneļa kopgarums ir lielāks (53,85 km) un tas ir dziļāks (240 m).


Pretorija

Pretorija (Pretoria) ir viena no trim Dienvidāfrikas Republikas galvaspilsētām. Tā ir izpildvaras (administratīvā) un de facto nacionālā galvaspilsēta. Atlikušās divas galvaspilsētas ir Keiptauna, kura ir likumdošanas, un Blumfonteina, kura ir juridiskā galvaspilsēta.

Pretorija atrodas Hautenas provinces ziemeļu daļā Chvanes distriktā.


Birgers Brūsa

Birgers Brūsa (senskandināvu Birgir Brósa jeb "smaidošais") bija Zviedrijas jarls 1174.-1202. gadā, atbildīgs par jūras karagājieniem. Karojis ar kuršiem un igauņiem. Savas dzīves laikā jarls Birgers spēja nodrošināt mieru Zviedrijā laikā, kad Dānijā un Norvēģijā plosījās pilsoņu kari starp troņa pretendentiem. Jarls zviedru galmā bija augstākais amats pēc karaļa. Jarla svarīgākais pienākums bija sauszemes un jūras karaspēka organizēšana un vadīšana, it īpaši laikā, kad notika karagājieni pret Baltijas jūras austrumu krastā dzīvojošajiem "pagāniem".


Jūhans I Sverkersons

Jūhans I Sverkersons jeb Jūhans I (1201–1222) kopš 1216. gada līdz savai pāragrajai nāvei 1222. gadā bija Zviedrijas ķēniņš. Viņš bija Sverkera II Karlsona un Ingegardes Birgersdoteres dēls, jarla Birgera Brūsas mazdēls.


Sirdspuksti Baltijai

Sirdspuksti Baltijai bija diennakts skrējiens pa vēsturisko Baltijas ceļa maršrutu, kas, atzīmējot Baltijas ceļa divdesmito gadskārtu, 2009. gada 22. augustā un 23. augustā notika visās trijās Baltijas valstīs un tajā piedalījās aptuveni 60 000 cilvēku. Kopumā skrējiens pa Baltijas valstīm notika 31 stundu. Skrējiena kopējais garums bija 678 kilometri, no tiem 263 Latvijā, 213 Igaunijā un 202 Lietuvā. Baltijas vienotības skrējienā no Lietuvas piedalījās aptuveni 5000 skrējēju, no Igaunijas 7000, bet no Latvijas aptuveni 50 000 skrējēju.

Dalību skrējienā līdz tā noslēgumam kopumā bija reģistrējušies 17 489 dalībnieki. No tiem 909 bija no Lietuvas, 1120 no Igaunijas un 15 460 no Latvijas.


Allāhs

Allāhs (, Allāh, ) ir standarta arābu vārds Dieva apzīmēšanai. Rietumu pasaulē šo terminu vairāk saista ar musulmaņiem un viņu Dievu, bet arābvalodīgie šādi sauc ne tikai islāmā, bet arī kristietībā, jūdaismā un citās reliģijās esošo Dievu. Arābu pasaulē izplatīts cilvēku vārds ir Abdulla (, Abdullah), kas burtiskā tulkojumā nozīmē 'Allāha kalps' vai 'Allāha vergs'.


Konstantīns I

Cēzars Flāvijs Valērijs Konstantīns Augusts, pazīstams arī kā Konstantīns I, Konstantīns Lielais vai Svētais Konstantīns (dzimis , miris ), bija Romas imperators no 306. gada līdz nāvei 337. gadā. Pirmos gadus Konstantīns valdīja kopā ar Galēriju, Licīniju un Maksimīnu, bet no 324. gada viņš valdīja vienatnē. Konstantīns I vislabāk ir zināms, kā pirmais kristiešu Romas imperators. Konstantīns I atcēla sava priekšgājēja Diokletiāna izsludināto kristiešu vajāšanu un 313. gadā izdeva Milānas ediktu, kurā visā impērijas teritorijā tika pasludināta reliģiskā iecietība. Pēc kariem ar saviem līdzvaldniekiem 330. gadā Konstantīns pārcēla impērijas galvaspilsētu no Romas uz jaunuzcelto, savā vārdā nosaukto pilsētu — Konstantinopoli.


Krievu un lietuviešu karagājieni uz Cēsīm, Turaidu un Imeru (1221)

1221. gada krievu un lietuviešu karagājiens uz Cēsīm, Turaidu un Imeru notika 1221. gada vasarā pēc tam, kad Pleskavas krievi nolēma uzteikt 1217. gadā Otepē noslēgto miera līgumu un ar 12 000 karavīriem, kurus vadīja Novgorodas kņazs, iebruka letu zemē un aplenca Cēsis. Neraugoties uz lietuvju papildspēku ierašanos, Cēsu pili viņi nespēja ieņemt un pāri Gaujai iebruka Turaidas līvu zemē, kuru pamatīgi nopostīja. Zobenbrāļu ordenis ar mestru priekšgalā ieradās Gaujas pretējā krastā un neļāva krieviem un lietuviešiem šķērsot upi. Krievi nopostīja Idumejas un Imeras novadus un devās tālāk postīt Ugaunijas zemi. Lietuvieši arī devās krieviem līdzi un cauri letu zemei no Pleskavas atgriezās tikai pēc mēneša, kad lietuviešu karaspēka vienību 600 vīru sastāvā sagaidīja 15 Kokneses vācieši un 75 leti un kaujā spēja tos uzvarēt.


Karagājieni uz Novgorodu un Ingriju (1222)

1222. gada karagājieni uz Novgorodu un Ingriju notika 1221./1222. gada ziemā kā krustnešu atriebības karagājieni par krievu un lietuviešu iebrukumu Līvzemē iepriekšējā gada vasarā un rudenī. Sākotnēji vācu, līvu un letu karaspēks tika savākts pret dāņiem, bet pēc konflikta noregulēšanas tas kopā ar sakaliešiem un ugauņiem iebruka Novgorodas zemē un izlaupīja to. Pēc tam leti, sakalieši un ugauņi atkārtoti iebruka Krievzemē. Ziemā sakalieši un ugauņi iebruka Ingrijas zemē, kas bija pakļauta Novgorodai. .


Attēls:Harijs Liepins.jpg

Harijs Liepiņš (fotogrāfs nezināms). Ņemts no - Attēlotais cilvēks miris 1998. gadā, brīvs attēls nav pieejams, attēla zemas izšķirtspējas kopijas izmantošana nenodara zaudējumus autoram.


Ēriks Bardons

Ēriks Viktors Bardons (Eric Victor Burdon; dzimis ) ir angļu dziedātājs, komponists un producents, visplašāk pazīstams kā grupas The Animals vokālists.


Vītauts Ķernaģis

Vītauts Ķernaģis (, dzimis 1951. gada 19. maijā, miris 2008. gada 15. martā) bija lietuviešu mūzikas, dziedamās dzejas izpildītājs un autors, dažādu izklaides sarīkojumu režisors, televīzijas pārraižu vadītājs. Dziedamās dzejas aizsācējs Lietuvā. Vairāku gadu desmitu garumā bijis populārāko Lietuvas izpildītāju vidū, ar savu mūziku izaudzinājis veselu klausītāju paaudzi. Padomju gados piederējis arī pie lietuviešu hipiju sabiedrības.

1978. gadā ierakstīja Lietuvā pirmo dziedamās dzejas skaņuplati "Vytautas Kernagis".


Ķīna (reģions)

Ķīna ir viena no vecākajām pasaules civilizācijām, kā arī vecākā joprojām eksistējošā civilizācija. Arheoloģiskās liecības liecina, ka šī civilizācija ir aizsākusies vismaz pirms 5000 gadiem. Tai arīdzan ir vecākā rakstības sistēma, kā arī tiek uzskatīts, ka Ķīna ir vieta, kur radušies daudzi nozīmīgi izgudrojumi. Vēsturiski ķīniešu kultūra kā vienots veselums ir izplatījusies visā Austrumāzijā, piemēram, kaimiņvalstis, kā Japāna, Koreja, Vjetnama ir ietekmējušās gan no ķīniešu reliģijām, gan rakstību sistēmām.


Ķīna (nozīmju atdalīšana)

Ķīna (reģions) Ķīnas Tautas Republika Ķīnas Republika, pazīstama arī kā Taivāna Senā Ķīna


Kārina Pētersone

Kārina Pētersone (dzimusi , Rīgā) ir latviešu Latvijas pasniedzēja, tulkotāja un politiķe, bijusī kultūras ministre un īpašu uzdevumu ministre sabiedrības integrācijas lietās, kā arī 7. Saeimas un 9. Saeimas deputāte, vadījusi Latvijas institūtu, bijusi Saeimas ģenerālsekretāre, Rīgas Latviešu biedrības domes locekle, A. Čaka biedrības un O. Vācieša biedrības biedre.


Lusaka

Lusaka ir Zambijas galvaspilsēta, kā arī valsts lielākā pilsēta. Divas nozīmīgākās valodas Lusakā ir angļu un čičevas valoda. Pilsēta atrodas valsts dienvidu daļā 1300 metrus virs jūras līmeņa. 2010. gada pilsētā dzīvoja aptuveni 1,71 miljons iedzīvotāju. Lusaka ir valsts tirdzniecības centrs, kā arī valdības mājvieta. No Lusakas uz visām četrām debespusēm aizvijas nozīmīgas automaģistrāles.


Pētersone

Audra Pētersone (1971) — lietuviešu izcelsmes Latvijas aktrise; Kārina Pētersone (1954) — latviešu politiķe un sabiedriskā darbiniece.


Inčukalna pagasts

Inčukalna pagasts ir viena no Siguldas novadu administratīvi teritoriālajām vienībām, Gaujas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Krimuldas un Allažu pagastiem, Saulkrastu novadu Sējas pagastu, kā arī Ropažu novada Vangažu pilsētu un Ropažu un Garkalnes pagastiem. Pagasta centrs ir Inčukalnā.


Oxford United FC

Oxford United Football Club ir Anglijas zemāko līgu futbola klubs. Klubs tika dibināts 1893. gadā. Savas mājas spēlēs tas aizvada Kasamas stadionā.

2006.—2007. gada sezonā klubā 4 spēles aizvadīja Latvijas izlases futbolists Kristaps Grebis.


Als Pačīno

Alfredo Džeimss "Als" Pačīno (; dzimis ) ir itāļu izcelsmes amerikāņu kino un teātra aktieris, kā arī režisors.

Als Pačīno slavu ieguva ar Maikla Korleones lomu filmā "Krusttēvs" un tās turpinājumos, kā arī ar lomām filmās "Karstākais dienas laiks", "Seja ar rētu", "Karlito ceļš" un "Sievietes smarža". 1992. gadā Als Pačīno ieguva Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris filmā "Sievietes smarža". Pirms tam viņš jau septiņas reizes bija nominēts šai balvai. Devīto reizi Amerikas Kinoakadēmijas balvai tika nominēts par otrā plāna lomu filmā "Īrs".


Dāņu karagājiens uz Sāmsalu (1222)

Dāņu 1222. gada karagājiens uz Sāmsalu notika 1222. gada vasarā un to vadīja Dānijas karalis Valdemārs II. Dāņi no jauna sāka celt jau iepriekšējā karagājiena laikā nopostīto pili un piespieda sāmsaliešus pamest tās apkārtni. Jaunajā pilī pie Dānijas karaļa no viņam piešķirtās Līvzemes ieradās bīskaps Alberts, Zobenbrāļu ordenis sava mestra Folkvīna vadībā un vārdā nenosaukti līvu vecākie. Sarunu gaitā viņi panāca to, ka karalis bīskapam Albertam atdeva Līvzemi, turpretī Sakalas un Ugaunijas zemē viņš karaļa tiesības piešķīra Zobenbrāļu ordeņa brāļiem, bet garīgās tiesības Rīgas bīskapam.

Pēc Dānijas karaļa un Livonijas delegācijas aizbraukšanas sāmsalieši kopā ar ridaliešiem aplenca dāņu mūra pili un piecas dienas bombardēja ar 17 akmeņu metamajām mašīnām paterellām. Pils aizstāvji beidzot padevās un atgriezās pie dāņiem Rēvelē. Sāmsalieši paturēja septiņus dāņus un Rīgas bīskapa brāli Teoderihu par ķīlniekiem miera apstiprināšanai. Visā Igaunijā sākās sacelšanās pret krustnešiem.


Valdemārs II Estridsens

Valdemārs II ( - "Valdemārs uzvarētājs", dzimis vai , miris ) bija Dānijas karalis (1202 - 1241) un īsu brīdi arī Līvzemes un Letijas feodālais seniors (1221-1222).


Jaunlutriņu pagasts

Jaunlutriņu pagasts ir Saldus novada teritoriāla vienība tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Gaiķu, Šķēdes, Lutriņu un Zirņu pagastiem un Kuldīgas novada Vārmes pagastu. Pagasta centrs ir Jaunlutriņi. Pagastu administrē apvienotā Jaunlutriņu un Šķēdes pagastu pārvalde.


Tallinas aplenkums

Tallinas aplenkums (1221) - Livonijas krusta karu kauja 1221. gada aprīlī starp dāņu krustnešiem un sāmsaliešu karaspēku, kas aplenca Lindanises pilskalnu. Tallinas aplenkums (1223) - Livonijas krusta karu kauja 1223. gada sākumā starp vācu un dāņu krustnešiem un igauņu karaspēku, kas aplenca Tallinu.


Kristers Fuglesangs

Arne Kristers Fuglesangs (Arne Christer Fuglesang; dzimis ) ir Zviedrijas fiziķis, Eiropas Kosmosa aģentūras kosmonauts.

Fuglesanga pirmais kosmiskais lidojums notika 2006. gada augustā misijā STS-116, esot misijas speciālistam. Veica trīs iziešanas kosmosā.

Otrais lidojums notika 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128. Tās laikā viņš veica divas iziešanas kosmosā ar kopējo ilgumu 13 stundas 40 minūtes.


Igauņu sacelšanās un kauja pie Vīlandes (1223)

1223. gada igauņu sacelšanās un kauja pie Vīlandes sākās 1223. gada 29. janvārī kā reakcija uz sāmsaliešu sekmīgo karu ar dāņiem un dāņu pils ieņemšanu tā paša gada vasarā. Vīlandes pilī dzīvojošie sakalieši nogalināja pilī un baznīcā esošos Zobenbrāļu ordeņa brāļus, tirgotājus un priesterus, ieskaitot Vīlandes fogtu Maurīciju. Pēc tam nemiernieki devās uz Jervas zemi un nogalināja Jervas fogtu Hebi.

Ugauņi savukārt nogalināja Tērbatas fogtu Johanesu . Sacelšanās dalībnieki atteicās no kristīgās ticības un veica senus attīrīšanās rituālus. Viņi noslēdza mieru ar Novgorodas un Pleskavas krieviem un uzaicināja to garnizonus apmesties Sakalas un Ugaunijas pilīs.