2014. gada Ungārijas Grand Prix

2014. gada Ungārijas Grand Prix (oficiālais nosaukums Formula 1 Pirelli Magyar Nagydíj 2014) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 11. posms. Sacīkstēs uzvarēja Red Bull–Renault pārstāvošais Daniels Rikardo.


2014. gada Beļģijas Grand Prix

2014. gada Beļģijas Grand Prix (oficiālais nosaukums 2014 Formula 1 Shell Belgian Grand Prix) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 12. posms. Sacīkstēs uzvarēja Red Bull–Renault pārstāvošais Daniels Rikardo.


2014. gada Itālijas Grand Prix

2014. gada Itālijas Grand Prix (oficiālais nosaukums Formula 1 Gran Premio d'Italia 2014) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 13. posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Luiss Hamiltons.


2014. gada Singapūras Grand Prix

2014. gada s Grand Prix (oficiālais nosaukums 2014 Formula 1 Singapore Airlines Singapore Grand Prix) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Luiss Hamiltons.


2014. gada Japānas Grand Prix

2014. gada Japānas Grand Prix (oficiālais nosaukums 2014 Formula 1 Japanese Grand Prix) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 15. posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Luiss Hamiltons.


2014. gada Krievijas Grand Prix

2014. gada Krievijas Grand Prix (oficiālais nosaukums 2014 Formula 1 Russian Grand Prix) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 16. posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Luiss Hamiltons.


2014. gada ASV Grand Prix

2014. gada ASV Grand Prix (oficiālais nosaukums 2014 Formula 1 United States Grand Prix) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 17. posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Luiss Hamiltons.


2014. gada Brazīlijas Grand Prix

2014. gada Brazīlijas Grand Prix (oficiālais nosaukums Formula 1 Grande Prêmio Petrobras do Brasil) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 18. posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Niko Rosbergs.


2014. gada Abū Dabī Grand Prix

2014. gada Abū Dabī Grand Prix (oficiālais nosaukums 2014 Formula 1 Etihad Airways Abu Dhabi Grand Prix) bija Formula 1 pasaules čempionāta . gada sezonas 19. posms. Sacīkstēs uzvarēja Mercedes pārstāvošais Luiss Hamiltons.


Pauls Jordans

Pauls Eduards Jordans (, ; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes vēsturnieks un statistiķis. No 1851. līdz 1854. gadam strādāja par skolotāju Bērzaines ģimnāzijā. Londonas Statistikas institūta biedrs. Izglītoto igauņu biedrības (Gelehrte Estnische Gesellschaft) goda biedrs.

1848. gadā beidza Tartu universitāti. No 1846. līdz 1851. gadam — privātskolotājs Valklas muižā. No 1851. līdz 1854. gadam — skolotāju Bērzaines ģimnāzijā. No 1855. līdz 1880. gadam — skolotājs Tallinas guberņas ģimnāzijā. 1871. gada Tallinas tautas skaitīšanā pirmais Eiropā izmantoja Ernsta Engela ieteikto kartīšu sistēmu.


Mato Damjanovičs

Mato Damjanovičs (; , Vinkovci — , Zagreba) bija Horvātijas starptautiskais lielmeistars šahā (1964).


Pektīnvielas

Pektīnvielas (no (pēktikós) — 'sarecējis, sakupis') jeb recekļvielas ir kopējs apzīmējums polisaharīdiem protopektīnam, pektīnam un pektīnskābei, kas dabīgi veidojas un ir sastopami visos sauszemes augos, jo īpaši to augļos un ogās (piemēram, meža zemenēs, mežrozīšu augļos, dzērvenēs, upenēs, ābolos, citronos, apelsīnos u.c.), kā arī atsevišķu aļģu veidos. Pektīnvielas var būt gan ūdenī šķīstošas, gan nešķīstošas. Ūdenī šķīstošā pektīnviela pektīns atrodas šūnsulā un palīdz uzturēt šūnu turgoru, bet ūdenī nešķīstošā pektīnviela protopektīns kopā ar hemicelulozēm un celulozēm veido šūnapvalkus.


Fečava/Šprēvalde

Fečava/Šprēvalde (, ), līdz 1997. gadam - Fečava) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, Šprēvaldes novadā, 18 kilometrus uz rietumiem no Kotbusas.


Aburgas ezers

Aburgas ezers (arī Aborgas ezers, Āborgas ezers, Āburgas ezers) ir noteces ezers Ventspils novada Usmas pagasta rietumu daļā daļā.

Dibens — dūņains. Krasti — zemi. Purva ūdeņu pietece. Iztek Aburgas grāvis uz Lakšezeru.


Milans Vukčevičs

Milans Vukčevičs (; ; , Belgrada — , Klīvlenda) bija serbu izcelsmes ASV starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā (1988) un fiziķis.


Aburgas grāvis

Aburgas grāvis ir ūdenstece Ventspils novada Usmas pagastā.

Izteka - no Aburgas ezera tā ziemeļos. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Lakšezerā tā dienvidos.

Aburgas grāvi nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


Aizupju valks

Aizupju valks ir Stendes labā krasta pieteka Ventspils novada Usmas pagasta ziemeļos.

Izteka — no Stiklu dižpurva dienvidrietumiem. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Stendē lejpus Uksmežu purva.

Aizupju valku nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


Dorupes valks

Dorupes valks ir Stendes labā krasta pieteka Ventspils novada Usmas pagasta ziemeļos.

Tek rietumu virzienā. Ietek Stendē lejpus Uksmežu purva.

Dorupes valku nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


EDHEC Business School

EDHEC Business School () ir Eiropas biznesa augstskola ar vairākām universitātes pilsētiņām, kas atrodas Parīzē, Londonā, Lillē, Nicā un Singapūrā. EDHEC ir dibināta 1906. gadā.

The Financial Times 2015. gadā skolu Eiropas biznesa skolu vidū ierindoja divdesmit piektajā vietā.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir tādi ievērojami uzņēmēji un politiķi kā Louis Vuitton izpilddirektors Delphine Arnault.


Medus (dzēriens)

Medus ir raudzēts medus dzēriens, pasaulē senākais zināmais alkoholiskais un rituālais dzēriens. Dzērienu, kam pirms raudzēšanas pievienoti arī citi cukura avoti, piemēram, iesals, ogu sulas, un kas papildināts ar augļu piedevām, sauc par miestiņu.


Dūņupīte (Engures pieteka)

Dūņupīte (arī Mazupīte) ir Engures labā krasta pieteka Ventspils novada Usmas pagasta ziemeļos.

Izteka - no Lakšezera rietumiem. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Engurē augšpus Dzirnavām.

Dūņupīti nešķērso valsts autoceļi, tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


Grenčvalks

Grenčvalks ir Stendes kreisā krasta pieteka Ventspils novada Usmas pagasta ziemeļaustrumos.

Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Stendē lejpus Melluptīreļa.

Grenčvalku nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


Grundmaņu strauts

Grundmaņu strauts ir Ilziķa ezerā ietekoša upe Ventspils novada Usmas pagasta ziemeļu daļā.

Iztece - uz ziemeļaustrumiem no Grenču karjera. Tek austrumu virzienā. Ietek Ilziķī rietumu galā.

Grundmaņu strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


Žubītes iela (Jūrmala)

Žubītes iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Žubītes iela sākas krustojumā ar Kāpu ielu un beidzas krustojumā ar Mētru ielu. Kopējais ielas garums ir 1490 metri, tā ir klāta ar grants segumu, bet posmā no Kāpu ielas līdz dzelzceļam ir asfalta segums. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Ilziķis

Ilziķis (arī Ilzika ezers, Ilzikezers, Ilziķa ezers, Ilziķezers, Ilziķu ezers) ir caurteces ezers Ventspils novada Usmas pagastā uz ziemeļiem no Usmas ezera.

Dibens - dūņains, vietām smilšains. Krasti - zemi. Ietek - Grundmaņu strauts, Spāre no Spāres ezera. Iztek - Ilziķupe uz Usmas ezeru.

Makrofīti - meldri, niedres, kosas, ūdensrozes, glīvenes. Ezera rietumu un austrumu gals ir pilnīgi aizaudzis.

Ezerā dzīvo līdakas, plauži, raudas, asari, līņi, ruduļi un ālanti.


Vites iela (Liepāja)

Vites iela ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Vites iela sākas krustojumā ar Kūrmājas prospektu un beidzas krustojumā ar Peldu ielu. Aptuvenais ielas garums ir 500 metri un to pilnā garumā sedz betona bruģis. Vites ielā kustība norit pa divām joslām. Ielā ir galvenokārt savrupmāju apbūve, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas aizsargājamo ēku sarakstā. Vites ielā atrodas Gulbīšu dīķis.

Nosaukta tirgotāja Antona Vites uzvārdā. Latvijas PSR laikā, 1949. gadā, ielu pārdēvēja krievu dzejnieka Aleksandra Puškina uzvārdā. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas ielai atjaunoja sākotnējo nosaukumu.


Hlorpromazīns

Hlorpromazīns ir vājš tipiskais antipsihotiskais jeb neiroleptiskais līdzeklis. To lieto pie akūtas un hroniskas šizofrēnijas, bipolārajiem traucējumiem (mānijas fāzē), citkārt arī pie spēcīgām žagām un vemšanas. Tas bloķē dofamīna, serotonīna, H1, alfa 1. un 2., kā arī muskarīna 1. un 2. tipa receptorus. Biežākās blaknes ir ekstrapiramidālie simptomi, miegainība, atmiņas traucējumi, zems asinsspiediens. Hlorpromazīns pastiprina alkohola, benzodiazepīnu, antihistamīnu un citu neiroleptisko līdzekļu darbību.


Lakšezers

Lakšezers (arī Lakšu ezers) ir noteces ezers Ventspils novada Usmas pagastā uz ziemeļiem no Usmas ezera.

Aizaugošs ezers. Dibens — dūņains. Krasti — zemi, grūti pieejami. Ietek Aburgas grāvis no Aburgas ezera. Iztek Dūņupīte uz Enguri.

Makrofīti — niedres, meldri, kalmes, vilkvālītes, ūdensrozes.

Ezerā dzīvo karūsas, līņi, līdakas, asari un plauži.


Ostupe (Usmas ezers)

Ostupe ir Usmas ezerā ietekoša upe Ventspils novada Usmas pagasta dienvidos.

Izteka - uz ziemeļiem no Novadu tīreļa. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Usmas ezerā uz rietumiem no Amjūdzes.

Ostupi šķērso valsts autoceļš V1325 (Usma-Amjūdze).


Paegļu valks

Paegļu valks ir Stendes labā krasta pieteka Ventspils novada Usmas pagasta ziemeļaustrumos.

Izteka - Stiklu Dižpurva dienvidi. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Stendē augšpus Uksmežu purva.

Paegļu valku nešķērso valsts autoceļi, tā krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


Pelcenes ezers

Pelcenes ezers (arī Palcenes ezers, Pelcene, Pelciņezers) ir beznoteces ezers Ventspils novada Usmas pagastā uz ziemeļiem no Usmas ezera.

Ezers atrodas dabas lieguma "Pelcīšu purvs" teritorijā.


Struncene

Struncene (arī Strautupīte, Struncele) ir Baņģevas labā krasta atteka Ventspils novada Usmas pagasta dienvidrietumos.

Attek no Baņģevas. Ar līkumiem tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Usmas ezerā iepretim Moricsalai.

Strunceni šķērso valsts autoceļš V1325 (Usma-Amjūdze), tās krastos nav lielāku apdzīvoto vietu.


Toma iela (Liepāja)

Toma iela ir iela Liepājā, kas atrodas Vecliepājas apkaimē. Toma iela sākas krustojumā ar Kūrmājas prospektu un beidzas krustojumā ar Virsnieku ielu. Aptuvenais ielas garums ir 1,1 kilometrs. No krustojuma ar Kūrmājas prospektu līdz krustojumam ar Republikas ielu un no krustojuma ar Peldu ielu līdz krustojumam ar Krišjāņa Barona ielu to sedz asfaltbetons. Pārējo ielas daļu sedz akmens bruģis. Toma ielā kustība norit pa divām joslām.

Ielā ir atrodamas pirms kara mūra ēkas, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas aizsargājamo ēku sarakstā. Lielu daļu no ielas apbūves veido koka ēkas. Toma ielas un Peldu ielas krustojumā atrodas Paula Maksa Berči projektēta ēka, kas tiek uzskatīta par vienu no labākajām viņa projektētajām ēkām. Toma ielā 19 atrodas Liepājas 12. vidusskola un Liepājas Centra pamatskola.


Tirukšezers

Tirukšezers (arī Tirukša ezers, Tirukšuezers, Tīrukšu ezers, Vectirukšu ezers, Vectīrukšu ezers) ir caurteces ezers Ventspils novada Usmas pagastā uz ziemeļiem no Usmas ezera.

Dibens - dūņains. Krasti - ziemeļrietumos un dienvidos - zemi, dienvidrietumos un austrumos - slīpi. Ūdens krāsa - brūnūdens. Ietek - Tirukšupe no Ilziķa ezera. Iztek - Mazupe uz Usmas ezeru.

Makrofīti - niedres, meldri, kosas, lēpes, glīvenes, ūdensrozes. Ezerā dzīvo līdakas, asari, raudas, ruduļi, plauži, ālanti, pliči, zuši un līņi.

Ezera austrumu krastā atrodas kempings un peldvieta, kā arī valsts autoceļš A10 (Rīga—Ventspils).


Kovačevičs

Darko Kovačevičs (Darko Kovačević; 1973) — Serbijas futbolists; Nikola Kovačevičs (Nikola Kovačević; 1994) — Serbijas futbolists; Marjans Kovačevičs (Marjan Kovačević; 1957) — Serbijas šaha žurnālists un problēmists.


Tirukšupe

Tirukšupe (arī Ilikupe, Radziņa, Radziņupe, Sūdzeru upe, Tērukšupe, augštecē Ilziķupe, starp Tirukšzeru un Usmas ezeru Mazupe) ir Usmas ezerā ietekoša upe Ventspils novada Usmas pagasta austrumos.

Iztek no Ilziķa ezera. Tek dienvidu virzienā. Caurtek Tirukšezeru. Ietek Usmas ezera ziemeļaustrumos.

Tirukšupi šķērso valsts autoceļš A10 (Rīga—Ventspils) un dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II.


Desuciems

Desuciems ir ciems Ventspils novada Usmas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 5,1 km no pagasta centra Usmas, 49,6 km no novada centra Ventspils un 143,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz ziemeļiem no dzelzceļa līnijas Ventspils—Tukums II, netālu no Usmas stacijas.


Vilhelms fon Lēbs

Vilhelms Jozefs Francis fon Lēbs (; dzimis , miris ) bija vācu ģenerālfeldmaršals Otrā pasaules kara laikā. Kā karaspēka grupas "Ziemeļi" virspavēlnieks vadīja Latvijas okupāciju 1941. gadā.


Rīgas Svētā Jāzepa katoļu baznīca

Rīgas Svētā Jāzepa Romas katoļu baznīca ir Romas Katoļu baznīcas dievnams Embūtes ielā 12/14, Rīgā.

20. gadsimta sākumā koka ēka piederēja Kreijbergam, vēlāk — Preikam. 20. gados ēkā darbojās kino "Zarja". 30. gados no Spilves lidlauka šeit veda lidmašīnu daļas remontam. 1937. gadā ēku iegādājās Svētā Jāzepa draudze. No 1986. līdz 1992. gadam koka ēkas vietā tika uzcelta ķieģeļu baznīca.

Ēka ir 13 m gara un 6 m plata, tai ir skārda jumts. Baznīcā atrodas trīs Māras Kravales altārgleznas.


Rīgas Kristus Karaļa katoļu baznīca

Rīgas Kristus Karaļa Romas katoļu baznīca ir Romas Katoļu baznīcas dievnams Meža prospektā 86, Rīgā. Baznīcas draudze apvieno Sarkandaugavā un tās apkaimē dzīvojošus katoļticīgos iedzīvotājus.


Rīgas Kristus luterāņu baznīca

Rīgas Kristus Evaņģēliski luteriskā baznīca ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Mēness ielā 1, Rīgā.

1793. gadā Svētā Jēkaba kapos tika uzcelta mūra kapela, no 1884. līdz 1886. gadam tā tika pārbūvēta pēc O. R. A. Zīversa projekta. 1939. gadā vācu draudzes locekļi repatriējās, baznīca ilgu laiku netika izmantota. Latvijas PSR laikā te tika ierīkota zārku darbnīca. 1995. gadā tika uzsākta kapelas atjaunošana.

Baznīcai ir viens joms, mazliet šaurāka priekštelpa.


Rīgas Svētās Trīsvienības luterāņu baznīca

Rīgas Svētās Trīsvienības (Trijādības) Evaņģēliski luteriskā baznīca ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Sarkandaugavas ielā 10, Rīgā.

Baznīca celta no 1876. līdz 1878. gadam pēc arhitekta Johana Daniela Felsko projekta, celtniecību pārraudzīja arhitekts Kārlis Neiburgers. Tā ir halles tipa vienjoma baznīca. Baznīcas ērģeles izgatavojis Augusts Martins ap 1882. gadu.


Rīgas Augšāmcelšanās luterāņu baznīca

Rīgas Augšāmcelšanās Evaņģēliski luteriskā baznīca ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Klusajā ielā 2, Rīgā.

No 1890. līdz 1891. gadam pēc arhitekta Kārļa Neiburgera projekta tika uzcelta Lielo kapu Jaunā kapela, celtniecību pārraudzīja arhitekts Kārlis Felsko un inženieris F. Engelsons. Šī bija ceturtā kapela, kas šeit uzcelta. Iepriekšējo no 1859. līdz 1861. gadam uzcēla pēc Johana Daniela Felsko projekta.

20. gadsimta 60. gados kapela tika izpostīta. 1989. gadā tika nolemts dibināt represēto evaņģēliski luterisko draudzi — šī bija pirmā no jauna dibinātā luterāņu draudze Latvijā pēc Otrā pasaules kara. Draudzei tika piešķirta Jaunā kapela. Pēc tam notika dievnama rekonstrukcijas darbi, kas noslēdzās 2000. gadā, kad dievnams tika iesvētīts kā Rīgas Augšāmcelšanās Evaņģēliski luteriskā baznīca.


Jaunciema baznīca

Jaunciema Evaņģēliski luteriskā baznīca ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Jaunciema 5. šķērslīnijā 6/8, Rīgā. Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis.

Baznīca celta laikā no 1911. līdz 1913. gadam pēc arhitekta Vilhelma Reslera projekta. Vēlāk tikusi pārbūvēta, 1931. gadā pārbūve pabeigta. Romantisma stilā celta koka guļbūve. Altārgleznas "Kristus svētī (tautu)" autors ir gleznotājs Jūlijs Jēgers. Pēc Otrā pasaules kara baznīcai atņemta draudzes ēka, kas tika pārbūvēta par dzīvokļu ēku. Draudzes ēka atgūta 90. gados.


Mihailo Lomonosov

Mihailo Lomonosov (Михайло Ломоносов) ir Krievijas zinātniski izglītojošais pavadonis. Projektu finansē Maskavas valsts universitāte. Tas orbītā palaists 2016. gada aprīlī pirmajā startā no Krievijas jaunā kosmodroma Vostočnij. Pavadoņa zinātniskā aparatūra darbojās līdz 2018. gada jūnijam.

Pavadonis nosaukts par godu krievu zinātniekam Mihailam Lomonosovam, vienam no Maskavas valsts universitātes dibinātājiem.

Ar Mihailo Lomonosov paredzēts uztvert ārpusgalaktisko kosmisko starojumu, gamma uzliesmojumus, novērot Zemes augšējās atmosfēras parādības.

Kosmiskā aparāta platforma izgatavota Krievijas uzņēmumā NPO VNII Elektromehaniki uz Kanopus-V bāzes.


SamSat-218

SamSat-218 (СамСат-218) ir Krievijas Samaras valsts aerokosmiskajā universitātē izstrādāts un izgatavots nanopavadonis. Tas orbītā palaists 2016. gada aprīlī pirmajā startā no Krievijas jaunā kosmodroma Vostočnij. Pēc palaišanas ar to nav izdevies nodibināt sakarus.

Kosmiskais aparāts izgatavots pēc Cubesat 2U formas standarta ar papildu 1U nodalījumu aerodinamiskajai stabilizācijai. Tā primārais uzdevums bija pārbaudīt nanopavadoņu orientācijas vadības algoritmus. SamSat-218 bija iemontēta ierīce, kura darbojās mobilo pavadoņsakaru sistēmā Globalstar, tādējādi bija plānots "zvanīt" uz pavadoni.


Anglijas Matilde

Anglijas Matilde (, dzimusi , mirusi ) bija Anglijas karaļa Henrija II vecākā meita, ietekmīgā Saksijas hercoga Heinriha Lauvas otrā sieva un imperatora Otona IV māte.

1168. gadā apprecējās ar vienu no ietekmīgākajiem Svētās Romas impērijas augstmaņiem Heinrihu Lauvu. No 1172. līdz 1173. gadam, kad vīrs bija iesaistīts svētceļojumā uz Jeruzalemi, pārvaldīja vīra īpašumus. 1174. gadā Heinrihs Lauva sanaidojās ar imperatoru Frīdrihu Barbarosu. 1182. gadā Heinrihs Lauva bija spiests pamest impēriju un kopā ar Matildi apmetās sievastēva Henrija II galmā Aržantānā, kur palika līdz 1185. gadam. 1188. gadā Heinrihs Lauva vēlreiz tika padzīts no impērijas. Matilde palika Saksijā, lai uzraudzītu īpašumus, tomēr 1189. gadā pēkšņi mira.


Aleksandrs Vilhelms Johans fon Cekells

Aleksandrs Vilhelms Johans fon Cekels (; dzimis , miris ) bija Cēsīs dzimis vācbaltiešu izcelsmes militārais speciālists, Tērbatas Universitātes militārās mācības pasniedzējs no 1818. līdz 1819. gadam. Tēvs bija hofrāts, Cēsu pilsētas ārsts.


The Pride of the Yankees

The Pride of the Yankees ir 1942. gada ASV filma, kuras režisors ir Sems Vuds.

Filma ir par Ņujorkas "Yankees" spēlētāju Lū Gērigu. Tajā galvenās lomas attēlo Gērijs Kūpers, Terēza Raita, Volters Brenans, Mazulis Rūts un Dens Dirje.

Filma iznāca vienu gadu pēc Geriga nāves. Viņš nomira no amiotrofās laterālās sklerozes, kas ASV vēlāk kļuva plašāk pazīstama ar nosaukumu "Lū Gēriga slimība". Filma paši sevi attēloja arī daži no "Yankees" spēlētājiem, tai skaitā Mazulis Rūts. Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai 11 nominācijās, balva tika saņemta labākās montāžas kategorijā. 2008. gadā šī tika atzīta par visu laiku trešo labāko ASV sporta filmu. Ikoniskā Kūpera frāze "Šodien es sevi uzskatu par laimīgāko cilvēku uz Zemes" tika atzīta par 38. labāko filmu citātu.


Grāvju iela (Jūrmala)

Grāvju iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Grāvju iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas krustojumā ar Mētru ielu. Kopējais ielas garums ir 1320 metri, tā ir klāta ar grants segumu, bet posmā no Vasaras ielas līdz Mētru ielai ir asfalta segums. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Noksvila

Noksvila () ir pilsēta Tenesī, ASV, Noksas apgabala administratīvais centrs. 2020. gadā iedzīvotāju skaits tajā sasniedza 190 tūkstošus, tā ir trešā lielākā pilsēta štatā pēc Našvilas un Memfisas. Bija pirmais Tenesī štata administratīvais centrs. Pilsēta nosaukta Henrija Noksa (kara sekretārs Džordža Vašingtona kabinetā) vārdā.

Pilsētā atrodas vairākas augstākās izglītības mācību iestādes, tai skaitā Tenesī Universitāte. 1982. gadā te notika Pasaules izstāde. Noksvilā atrodas Sieviešu basketbola slavas zāle, kurā uzņemta arī latviete Uļjana Semjonova.


Dižgrāvis (Užavas pieteka)

Dižgrāvis ir Užavas labā krasta pieteka Ventspils novada Ziru un Užavas pagastos.

Iztece - uz dienvidaustrumiem no Stradzes. Tek dienvidrietumu virzienā, lejtecē pagriežoties uz ziemeļiem-ziemeļrietumiem. Ietek Užavā. Visā tecējumā regulēts.


Dzirtniekciems

Dzirtniekciems (arī Dzirtnieki) ir ciems Ventspils novada Užavas pagastā. Izvietojies pagasta austrumu daļā 5,8 km no pagasta centra Užavas, 25,1 km no novada centra Ventspils un 199,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1351 (Ventava–Užava). Dzirtniekciemā atrodas vietējas nozīmes arheoloģijas piemineklis — Sāmīšu viduslaiku kapsēta.


Sirakjūsa

Sirakjūsa () ir pilsēta Ņujorkas štatā, ASV, Onondagas apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta. 2020. gadā iedzīvotāju skaits tajā sasniedza 148 tūkstošus, šī ir viena no lielākajām pilsētām štatā. Pilsēta nosaukta Itālijas Sirakūzu vārdā.

Pilsētā atrodas vairākas augstākās izglītības mācību iestādes, tai skaitā Sirakjūsas Universitāte. Vēl pilsētā atrodas AHL hokeja komanda Sirakjūsas "Crunch".


Elku strauts

Elku strauts ir Užavas labā krasta pieteka Ventspils novada Užavas pagastā.

Ietek Užavas upē augšpus Užavas ciema.

Elku strautu nešķērso valsts autoceļi, tā krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.


Lībciems

Lībciems ir ciems Ventspils novada Užavas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 6,7 km no pagasta centra Užavas, 17 km no novada centra Ventspils un 205,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1308 (Ventspils–Avotiņi). Latvijas PSR laikā šeit atradās Padomju armijas raķešu bāze.


Medoles strauts (Baltijas jūra)

Medoles strauts (arī Medola, Medole, Medoles upīte) ir Baltijas jūrā ietekoša upe Ventspils novadā.

Iztece - uz dienvidaustrumiem no Lībciema. Augštecē tek ziemeļaustrumu virzienā, pagriežas uz ziemeļrietumiem un netālu no ieteces jūrā - uz rietumiem. Ietek Baltijas jūrā.

Medoles strautu šķērso valsts autoceļš V1308 (Ventspils–Avotiņi), tā krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.


Silmalas

Silmalas ir ciems Ventspils novada Užavas pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Užavas, 26,6 km no novada centra Ventspils un 214,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).


Sārnate

Sārnate ir ciems Ventspils novada Užavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 13,4 km no pagasta centra Užavas, 36 km no novada centra Ventspils un 224,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa).


Vendzavas (Užavas pagasts)

Vendzavas ir ciems Ventspils novada Užavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu dalā 13,4 km no pagasta centra Užavas, 36 km no novada centra Ventspils un 224,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa) un V1350 (Ziras–Vēkas) krustojuma.


Aušra Augustinavičūte

Aušra Augustinavičūte (Aušra Augustinavičiūtė; dzimusi , mirusi ) bija Lietuvas ekonomiste, socioloģe; socionikas teorijas pamatlicēja.

A. Augustinavičūte dzimusi netālu no Kauņas. 1956. gadā absolvēja Viļņas Universitāte ekonomikas fakultāti finansista specialitātē. Strādāja Lietuvas PSR Finanšu ministrijā un pasniedza politekonomiju vairākās Viļņas mācību iestādēs.

1960. gados Aušra Augustinavičūte viena no pirmajām PSRS sāka pētīt socioloģiju (Padomju Savienībā līdz 1960. gadu beigām socioloģija tika uzskatīta par "buržuāzijas pseidozinātni"). Bez tam viņa nodarbojās arī ar ģimenes attiecību problēmām un seksoloģiju.

Aušra Augustinavičūte iepazinās ar Freida psihoanalīzi, Junga tipoloģiju un Kepinska informācijas metabolisma teoriju. 1968. gadā Augustinavičūte saprata, ka var paplašināt Junga koncepciju, izveidojot psihhes astoņu komponentu modeli, tādējādi liekot pamatus socionikai. 1978. gadā iznāca pirmie darbi socionikā: viņa uzrakstīja rakstu "Erotisko jūtu relativitātes teorija" un samizdatā publicēja grāmatas "Cilvēka duālā daba" pirmo versiju.

1980. gadā Augustinavičūte žurnālā Mokslas ir technika publicēja rakstu par informācijas metabolisma modeli (A modelis). To asi kritizēja daļa Lietuvas psihologu, bet lasītājos raisīja lielu interesi. 1980. gados viņa izdeva virkni darbu socionikā. Augustinavičūte piedalījās daudzās konferencēs PSRS socioloģijas, psiholoģijas un pedagoģijas jomā, skaidrojot socionikas koncepciju un metodes; vadīja lekcijas Lietuvā, Krievijā un Ukrainā.

1990. gados socionikas teorija sāka plaši izplatīties bijušās PSRS valstīs un ārpus tām. 1990. gados Aušras Augustinavičūtes veselība sāka pasliktināties, un viņa pamazām atstāja aktīvu zinātnisko darbību, bet periodiski piedalījās konferencēs.


Vratislavs II

Vratislavs II (; dzimis ap 1033. gadu, miris ) bija Bohēmijas kņazs no 1061. gada un pirmais Bohēmijas karalis no 1085. gada.

Pēc tēva Bržetislava I nāves 1055. gadā Vratislavs kļuva par Olomoucas kņazu. Sanaidojies ar brāli Spitihņevu I, bija spiests emigrēt uz Ungāriju. Ar ungāru palīdzību atguvis Olomoucu, salaba ar brāli un valdīja pēc brāļa nāves. Valdīšanas laikā darbojās kā viens no uzticamākajiem imperatora Heinriha IV sabiedrotajiem, investitūras strīdā saglabājot zināmu neitralitāti. 1085. gadā Heinrihs IV uz mūžu piešķīra Vratislavam II nemantojamu karaļa titulu.


Jānis Kalniņš (hokejists)

Jānis Kalniņš (dzimis ) ir latviešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2022) pārstāv KHL klubu Habarovskas "Amur".


Dragoļubs Miničs

Dragoļubs Miničs (; , Podgorica — , Novisada) bija Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (1991).


Dragoļubs Velimirovičs

Dragoļubs Velimirovičs (; Vaļeva — Belgrada) bija Serbijas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).


Velimirovičs

Velimirovičs (, no personvārda Velimirs (Velimir/Велимир); sieviešu dzimtē Velimiroviča) ir serbu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu: Dragoļubs Velimirovičs (Dragoljub Velimirović; 1942—2014) — Serbijas šaha lielmeistars; Milans Velimirovičs (Milan Velimirović; 1952—2013) — Serbijas šaha problēmists.


Elsīte

Elsīte ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3 km no pagasta centra Aknīstes un 154 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P74 (Siliņi—Aknīste), Elsītes upes krastā.


Rukavina

Antonio Rukavina (Антонио Рукавина; 1984) — Serbijas futbolists; Josips Rukavina (Josip Rukavina; 1942) — Horvātijas starptautiskais meistars šahā.


Apeldorna

Apeldorna () ir pilsēta un pašvaldība Gelderlandes provincē Nīderlandes centrālajā daļā, reģiona centrs. Apeldornas pašvaldībā, ieskaitot pieguļošos ciemus, 2014. gadā dzīvoja 157 679 iedzīvotāji. Pašvaldības rietumu daļa ir pauguraina un mežaina, bet austrumdaļa atrodas Eiselas upes ielejā.


Mīkaels Baklunds

Mīkaels Baklunds (; dzimis ) ir zviedru hokejists, centra uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2023) Baklunds spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Kalgari "Flames" sastāvā, kur pilda arī komandas kapteiņa funkcijas.


Svens Andrigeto

Svens Andrigeto (Sven Andrighetto; dzimis ) ir šveiciešu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2024) spēlē Nacionālās līgas komandā Cīrihes "Lions". Iepriekšējās sezonas spēlējis Nacionālās hokeja līgas komandās Monreālas "Canadiens" un Kolorādo "Avalanche".


Ļevs Lošinskis

Ļevs Lošinskis (dzimis , miris ) bija padomju šaha problēmists, lielmeistars (1972) un starptautiskais tiesnesis (1956) šaha kompozīcijā, PSRS Nopelniem bagātais sporta meistars (1962).

Pēc profesijas viņš bija matemātiķis.


Albins Planincs

Albins Planincs (; , Zagorje pie Savas — , Ļubļana) bija Slovēnijas starptautiskais lielmeistars šahā (1973).


Aleksejs Marčenko

Aleksejs Marčenko (; dzimis ) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2020) spēlē KHL kluba Jaroslavļas "Lokomotiv" sastāvā.


Andreass Martinsens

Andreass Martinsens (; dzimis ) ir norvēģu hokejists, uzbrucējs, Norvēģijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2020) spēlē Šveices hokeja līgas vienībā EV Zug


Stavangeres "Oilers"

Stavangeres "Oilers" ir hokeja komanda, kas bāzēta Stavangerē, Norvēģijā, un spēlē Norvēģijas hokeja līgā. Klubs dibināts 2000. gadā. "Oilers" ir septiņkārtēja Norvēģijas čempione. Visus titulus komanda izcīnījusi laika posmā no 2009. līdz 2017. gadam. 2014. gadā "Oilers" uzvarēja Kontinentālā kausa izcīņā.

No 2013. līdz 2016. gadam komandas rindās spēlēja latviešu uzbrucējs Rūdolfs Balcers.


Republikas iela (Liepāja)

Republikas iela ir iela Liepājā, Vecliepājas apkaimē. Republikas iela sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu un beidzas krustojumā ar Uliha ielu. Aptuvenais ielas garums ir 450 metri. Republikas ielu visā garumā sedz akmens bruģis. Kustība ielā norit pa divām joslām.

Ielā galvenokārt atrodas pirmskara mūra ēkas, no kurām vairākas ir iekļautas pilsētas aizsargājamo ēku sarakstā. Sākotnēji iela bija nosaukta Krievijas ķeizara Nikolaja vārdā par Nikolaja ielu.

Republikas ielā atrodas vairāki arhitekta Paula Maksa Berči projektēti nami. Republikas un Toma ielas krustojumā atrodas Liepājas 12. vidusskola un Liepājas Centra pamatskola. Republikas ielā 5 atrodas Vecliepājas primārās veselības aprūpes centrs. Republikas ielā 11 atrodas Liepājas zonālais valsts arhīvs, bet Republikas ielā 14 atrodas Liepājas tiesa.


Puķu iela (Jūrmala)

Puķu iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Puķu iela sākas Mellužu pludmalē un beidzas krustojumā ar Mētru ielu. Kopējais ielas garums ir 1720 metri, tā ir klāta ar grants segumu, bet posmos no Kāpu ielas līdz Mellužu prospektam un no Zemeņu ielas līdz Vasaras ielai ir asfalta segums. Ielai ir strupceļš, jo starpā atrodas dzelzceļš. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, un viena ēka ir iekļauta ievērojamo celtņu sarakstā.


Intars Rešetins-Pētersons

Intars Rešetins-Pētersons (dzimis Intars Rešetins Valmierā) ir latviešu aktieris, teātra, televīzijas raidījumu un pasākumu režisors un vadītājs.


Ruks

Alfrēds Ruks (1890—1941) — Latvijas vieglatlēts; Jānis Ruks (1963) — Latvijas mežsaimnieks un politiķis ; Roberts Ruks (Ruck Róbert'; 1977) — Ungārijas šaha lielmeistars.


Krastlobēlijas

Krastlobēlijas (Scaevola) ir mēllobēliju dzimtas ģints, kurai pieder aptuveni 130 tropu joslā, īpaši Austrālijā sastopamas sugas.


Kreišmanis

Ernests Kreišmanis (1890—1965) ― latviešu virsnieks, Latvijas brīvības cīņu dalībnieks; Oļģerts Kreišmanis (1904―1945) ― latviešu dziedātājs, bundzinieks, pianists un komponists.


Kālava

Kālava (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 27 kilometrus uz rietumiem no Kotbusas.


Bebrupīte (Ventas pieteka)

Bebrupīte (arī Bebru grāvis) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā. Ietek Ventā starp Zūrām un Lečiem.


Jaunmuižas grāvis

Jaunmuižas grāvis ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā.

Izteka - uz rietumiem no Zūru pūņas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Ventā pie Lečiem.

Upi šķērso valsts autoceļš P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), tās krastos atrodas Jaunmuiža un Leči. Upe visā tecējumā regulēta.


Igors Tamms

Igors Tamms (; dzimis , miris ) bija padomju fiziķis teorētiķis. 1958. gadā kopā ar Pāvelu Čerenkovu un Iļju Franku ieguvis Nobela prēmiju fizikā par Čerenkova—Vavilova starojuma atklāšanu un izskaidrošanu.

Igors Tamms bija divu Staļina prēmiju (1946, 1953) laureāts, Sociālistiskā Darba Varonis (1953).


Cirpstene

Cirpstene ir ciems Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļos, Ventspils pievārtē 20,5 km no pagasta centra Ventavas, 5,1 km no novada centra Ventspils un 193,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļa V1308 (Ventspils–Avotiņi), uz rietumiem no Ventspils lidlauka. Cirpstenes sastāvā ietilpst ciema daļas Dižciems un Mazciems.


Medole (Ventas pieteka)

Medole (arī Medoles strauts, Medoles upīte, lejtecē - Kozlovska grāvis) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā.

Izteka - uz dienvidiem no Grigaļciema. Tek austrumu virzienā. Ietek Ventā pie Lečiem.

Upi šķērso valsts autoceļi V1308 (Ventspils–Avotiņi) un P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), tās krastos atrodas Leči. Upe visā tecējumā regulēta.


Pasiekste

Pasiekste (arī Pasiekstes ciems) ir ciems Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumu daļā 15,3 km no pagasta centra Ventavas, 7,5 km no novada centra Ventspils un 195,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ventspils dienvidu pievārtē. Veidojusies ap vēsturisko Pasiekstes muižu (Gut Passeexten).


Vārves upīte

Vārves upīte (arī Vārve, Vārves strauts) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Vārves pagastā.

Izteka - uz ziemeļime no Vārves. Iesākumā tekot rietumu virzienā, met loku pirms Pūņu purva, sagriežoties uz austrumiem. Ietek Ventā pie Vārves.

Upi šķērso valsts autoceļš P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), tās krastos atrodas Vārve. Upe līdz autoceļam P108 regulēta.


Jaunmuiža (Vārves pagasts)

Jaunmuiža ir valsts adrešu reģistrā neesoša apdzīvotā vieta Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidu daļā 5,1 km no pagasta centra Ventavas, 15,7 km no novada centra Ventspils un 203,9 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļa P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus), starp Lečiem un Zūrām, Jaunmuižas grāvja krastos. Veidojusies ap vēsturisko Jaunmuižas (Juliannenhof) pusmuižu.


Leči

Leči ir ciems Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā 6,5 km no pagasta centra Ventavas, 14,6 km no novada centra Ventspils un 202,8 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļu P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus) un P111 (Ventspils (Leči)—Grobiņa) krustojuma, pie Jaunmuižas grāvja un Medoles ietekas Vantā. Veidojusies ap vēsturisko Leču muižu (Gut Atlitzen).


Liezde

Liezde (arī Liezdes ciems) ir valsts adrešu reģistrā neesoša apdzīvotā vieta Ventspils novada Vārves pagastā. Izvietojusies pagasta centrālajā daļā 12,6 km no pagasta centra Ventavas, 12,8 km no novada centra Ventspils un 201 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.


Hermans Piļņiks

Hermans Piļņiks (; , Štutgarte — , Karakasa) bija Vācijas ebreju izcelsmes Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1952).


Brabantes Marija

Brabantes Marija (, dzimusi , mirusi ) bija Brabantes hercoga meita, Francijas karaļa Filipa III Drosmīgā otrā sieva un Francijas karaliene - konsorte no 1274. līdz 1285. gadam.

1274. gadā apprecējās ar Francijas karali - atraitni, kuram no iepriekšējās sievas bija trīs dēli, divi no kuriem (Filips IV Skaistais un Šarls Valuā) vēl Marijas dzīves laikā kļuva par Francijas karaļiem. Marija ietekmēja sava vīra Filipa III darbību līdz viņa nāvei 1285. gadā, kad attālinājās no galma. Marijas meita Blanša kļuva par Rūdolfa I sievu un Austrijs hercogieni, bet Margarita - par Edvarda I sievu un Anglijas karalieni.


Kalnageidāni

Kalnageidāni ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P74.


Erihs Eliskazess

Erihs Eliskazess (; , Insbruka — , Kordova) bija austriešu izcelsmes Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1952).


Nikolajs Ēlerss

Nikolajs Ēlerss (; dzimis ) ir dāņu hokejists, malējais uzbrucējs. Pašlaik (2024) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Vinipegas "Jets" sastāvā.


Vladimirs Svešņikovs

Vladimirs Svešņikovs (; dzimis , Rīgā) ir Latvijas krievu izcelsmes starptautiskais meistars šahā (2011).


Kodijs Sīsī

Kodijs Sīsī (Cody Ceci; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2023) spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Edmontonas "Oilers" sastāvā.


UNESCO Pasaules mantojuma vietas Indonēzijā

Sarakstā apkopotas tās vietas Indonēzijā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Kopā UNESCO sarakstā no Indonēzijas ir iekļautas 8 vietas (4 dabas objekti un 4 kultūras objekti), savukārt 18 vietas ir iekļautas oficiālajā kandidātu sarakstā. No visām Pasaules mantojuma sarakstā iekļautajām Indonēzijas vietām, Sumatras tropisko lietus mežu mantojums ir atzīts kā apdraudētais objekts. Indonēzija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1989. gada 6. jūlijā.


Heidara Alijeva centrs

Heidara Alijeva centrs () ir aptuveni 60 000 kvadrātmetru liels ēku komplekss Baku, Azerbaidžānā, ko projektējusi irāņu izcelsmes britu arhitekte Zaha Hadīda un tas izceļas ar tā atšķirīgo arhitektūru un plūstošo, izliekto stilu, kurā izdevies izvairīties no asiem stūriem. Komplekss nosaukts par godu Heidaram Alijevam, Padomju Azerbaidžānas līderim no 1969. līdz 1982. gadam un Azerbaidžānas prezidentam no 1993. līdz 2003. gadam.


Dārzu iela (Jūrmala)

Dārzu iela ir galvenā iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Dārzu iela sākas pie Mellužu pludmales un beidzas krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 2270 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu, bet mazā posmā no Mellužu pludmales līdz Kāpu ielai ir grants segums un šajā posmā ir viena josla. Iela šķērso dzelzceļa līniju Torņakalns—Tukums II, un ielai ir divas neatdalītas joslas. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, un dažas ēkas ir iekļautas ievērojamo celtņu sarakstā.


Staņislavs Kovaļskis

Staņislavs Kovaļskis (; dzimis , miris Svidnicā) bija poļu vieglatlēts, startēja veterānu sacensībās.

105 gadu vecumā 2015. gada jūnijā viņš piedalījās Polijas vieglatlētikas čempionātā veterāniem, kurā 100 m distanci veica 34,50 s, grūda lodi 4,27 m tālumā un meta disku 7,50 m tālumā. Ar dalību šajās sacensībās Kovaļskis kļuva par vecāko vieglatlētu pasaulē. Līdz ar 105 gadu vecuma sasniegšanu World Masters Athletics nācās izveidot jaunu vecuma grupu M105, kurā līdz tā paša gada septembrim viņš bija vienīgais pārstāvis.


Maksimiliāns Arnts

Maksimiliāns Arnts (; dzimis , Zūlē, Vācijā) ir vācu kamaniņu braucējs un bobsleja pilots. Divkārtējais pasaules čempions bobsleja četriniekos.

M. Arnts piedalījās kamaniņu sporta sacīkstēs, kamēr viņa treneris nepateica, lai viņš pamēģina bobsleju. Viņš uzvarēja gan divniekos, gan četriniekos 2011. gada Pasaules junioru čempionātā Pārksitijā. 2014. gada februārī viņš uzvarēja 7 sacīkstes Pasaules kausā: 5 četriniekos, 1 divniekos un 1 komandas sacīkstēs.


Apvienoto Arābu Emirātu hokeja izlase

Apvienoto Arābu Emirātu hokeja izlase ir nacionālā hokeja izlase, kas pārstāv Apvienotos Arābu Emirātus starptautiskajās hokeja spēlēs. 2021. gadā tā bija iedalīta IIHF Pasaules čempionāta III divīzijā. 2022. gada aprīlī, III divīzijas A grupas turnīrā, kas notika Luksemburgā, Apvienoto Arābu Emirātu izlase izcīnīja 1.vietu.

Apvienotos Arābu Emirātu izlases sastāvā spēlē arī latvietis Nils Remess.


Kloti no Jirgensburgas

Kloti no Jirgensburgas (Zaubes) () jeb Kloti fon Jirgensburgi (Clodt von Jürgensburg) bija vācbaltiešu izcelsmes dzimta, kas izplatījās arī Zviedrijā, Krievijā un Vācijā.


Kalēju iela (Jūrmala)

Kalēju iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Kalēju iela sākas 100 metrus pirms Mellužu prospekta un beidzas krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 1980 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu, bet mazā posmā no Ģertrūdes prospekta līdz Slokas ielai ir grants segums. Ielai ir stupceļš, jo starpā ir dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II. Ielā kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Eduards Artemjevs

Eduards Artemjevs (; dzimis , miris ) bija padomju un krievu komponists, elektroniskās mūzikas un filmu skaņu celiņu autors, Krievijas Federācijas Tautas skatuves mākslinieks. Ārpus Krievijas galvenokārt pazīstams ar skaņu celiņiem filmām, piemēram, "Solāris", "Sibiriāde", "Stalkers" un "Saules nogurdinātie".


Einārs Pelšs

Einārs Pelšs (dzimis 1960. gada 19. jūnijā Preiļos) ir latviešu dzejnieks un atdzejotājs.

Viņa dēls Kristiāns Pelšs bija profesionāls hokejists.


Lauhammere

Lauhammere (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 50 kilometrus uz ziemeļiem no Drēzdenes.


Krievbūdas

Krievbūdas (arī Bētciems) ir valsts adresu reģistrā neesoša apdzīvota vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojusies pagasta centrālajā daļā 7,3 km no pagasta centra Zirām, 35,6 km no novada centra Ventspils un 199,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1269 (Alsunga–Tērande–Ziras).


Ķuļupīte

Ķuļupīte (arī Kuiļupīte, lejtecē Dzirnavupe) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novada Ziru pagasta austrumos.

Tek ziemeļu virzienā. Caurtek Vendzavas dzirnavezeru. Ietek Ventā pie Vendzavām.

Kuļupīti šķērso valsts autoceļš P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus). Tās krastos atrodas Vendzavas.


Kaļķupīte

Kaļķupīte - Mazās Juglas pieteka Kaļķupīte - Odzes ezera pieteka Pilsupes cits nosaukums Vēršādas nosaukums lejtecē


Sise

Sise ir apdzīvota vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojusies pagasta centrālajā daļā 6,4 km no pagasta centra Zirām, 34,7 km no novada centra Ventspils un 198,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V1269 (Alsunga–Tērande–Ziras), Užavas upes krastos.


Tērande

Tērande ir apdzīvota vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 9,6 km no pagasta centra Zirām, 37,9 km no novada centra Ventspils un 182,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1269 (Alsunga–Tērande–Ziras), Užavas upes krastā, lejpus Tērandes ietekas Užavā. Veidojusies ap vēsturisko Tērandes (Terwenden) pusmuižu.


Mazupe (Tērandes pieteka)

Mazupe (arī Mazupīte) ir Tērandes labā krasta pieteka Ventspils un Kuldīgas novados.

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Tērandē. Mazupi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.


Tērande (upe)

Tērande (arī Terende, Tervende, Tēranda, Tērvende, augštecē - Kambarupe, Kamburupe, vidustecē - Sluķupīte, lejtecē - Naižupīte) ir Užavas labā krasta pieteka Kuldīgas un Ventspils novados.

Izteka - Ēdoles pagasta austrumos. Tek ziemeļrietumu virzienā, lejtecē sagriežoties uz dienvidrietumiem. Ietek Užavā augšpus Tērandes ciema. Lielākā pieteka - labā krasta Mazupe. Upe regulēta augštecē un lejtecē.

Mazupi šķērso valsts autoceļš V1268 (Ēdole–Priedulāji), tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.


Vendzavas (Ziru pagasts)

Vendzavas ir valsts adresu reģistrā neesoša apdzīvotā vieta Ventspils novada Ziru pagastā. Izvietojusies pagasta austrumos 9,6 km no pagasta centra Zirām, 37,9 km no novada centra Ventspils un 182,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1349 (pievedceļš Vendzavām), pie Ķuļupītes ietekas Ventā. Veidojusies ap vēsturisko Vendzavas muižu (Gut Wensau).


Vendzavas dzirnavezers

Vendzavas dzirnavezers (arī Vendzavas dzirnavdīķis, Vendzavas dzirnavu ezers, Vendzavdīķis, Vendzavezers, Vendzavu dzirnavdīķis, Vendzavu dzirnavu dīķis) ir uz Ķuļupītes izveidota mākslīga ūdenstilpe Ventspils novada Ziru pagastā, uz dienvidaustrumiem no autoceļu P108 (Ventspils—Kuldīga—Saldus) un V1348 (Bērziņi–Vendzavas) krustojuma.


Otīlija Muceniece

Kristīne Otīlija Muceniece (dzimusi , mirusi ) bija latviešu aktrise un režisore. Pirmā profesionālā latviešu sieviete režisore.

Tēlojusi dažādos teātros Rīgā, Liepājā, Daugavpilī, kā arī Ceļojošajā teātrī. Liepājas teātrī no 1918. līdz 1921. gadam bijusi arī mākslinieciskā vadītāja, Daugavpils teātrī darbības laikā bijusi arī galvenā režisore. Muceniece iestudējusi gan latviešu, gan krievu, gan citu tautu autoru lugas.


Daidals

Daidals (, ) sengrieķu mitoloģijā bija leģendārs celtnieks un mākslinieks. Viņš ir Ikara tēvs.

Aiz skaudības Daidals nogalināja savu talantīgāko skolnieku (brāļadēlu), kas esot izgatavojis pirmo kompasu un zāģi. Daidals esot nometis mācekli no akropoles, par to viņš tika izraidīts no Atēnām. Daidals pārcēlās uz dzīvi Krētā, kur uzbūvējis labirintu Mīnotauram pēc valdnieka Mīnoja pavēles.

Kad Daidals ar savu padomu palīdzēja Tēsejam nogalināt Mīnotauru un izkļūt no labirinta, Mīnojs ievietoja pašu Daidalu un Ikaru labirintā. Tomēr Mīnoja sieva Pāsifaja viņus abus izlaida no labirinta. Tā kā Mīnojs kontrolēja kuģu satiksmi, Daidals un Ikars nevarēja aizbēgt prom no salas. Daidals sev un dēlam izgatavoja spārnus, spalvas sastiprinot ar vasku. Ikars gan noslīka jūrā, jo bija pielidojis pārāk tuvu Saulei (viņa spārnu vasks izkusa).


Upes iela (Jūrmala)

Upes iela ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Upes iela sākas pie Mellužu pludmales un beidzas krustojumā ar Ģertrūdes prospektu. Kopējais ielas garums ir 1250 metri, tā ir klāta ar asfaltbetona segumu, bet mazā posmā no Strauta ielas līdz Vasaras ielai ir grants segums. Ielai ir strupceļš, jo starpā ir dzelzceļa līnija Torņakalns—Tukums II. Ielā kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.


Heliotropi

Heliotropi (Heliotropium) ir skarblapju dzimtas ģints, kurai pieder aptuveni 300 sugas. Tās izplatītas gan tropu, gan mērenajā joslā, savukārt vairākas heliotropu sugas tiek kultivētas un ir iecienīti dārza augi vai telpaugi.


Justuss fon Lībigs

Justuss brīvkungs fon Lībigs (; dzimis , miris ) bija vācu ķīmiķis. Devis būtisku ieguldījumu organiskās ķīmijas attīstībā, viens no agroķīmijas pamatlicējiem. Gīsenes (no 1824. gada) un Minhenes Universitātes (no 1852. gada) profesors. Bavārijas Zinātņu akadēmijas prezidents (no 1860. gada). Daudzu izcilu ķīmiķu, to skaitā Jelgavā dzimušā Kārļa Šmita, skolotājs.


Johans Kristiāns Frīdrihs Morics

Johans Kristiāns Frīdrihs Morics (; dzimis , miris ) bija Vidzemes mācītājs, Rīgas liceja rektors.

Tēvs - kantors Berlīnes Frīdrihsverderes rajonā. Studēja teoloģiju Hallē. No 1766. līdz 1773. gadam - konrektors Tartu. No 1773. līdz 1780. gadam - mācītājs Rengu. No 1780. līdz 1789. gadam - Rīgas Jēkaba baznīcas mācītājs un Rīgas liceja rektors. Licejā ieviesa jaunu mācību plānu un pārvietoja liceja telpas uz jauno ēku iepretim Rīgas pilij. No 1789. līdz nāvei 1795. gadā - mācītājs Tarvastu.


Libenava/Šprēvalde

Libenava/Šprēvalde (, , līdz 1998. gadam — Libenava) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 82 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Berlīnes pie Šprē upes. Šprēvaldes reģiona galvenā pilsēta. Mūsdienās tūrisma centrs.


Rauls Sanginetti

Rauls Sanginetti (; , Parana — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1982).


Kalnaraupi

Kalnaraupi ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa P74.


Rodolfo Redolfi

Rodolfo Argentino Redolfi (; , Kordova — , Kordova) bija Argentīnas starptautiskais starptautiskais lielmeistars korespondencšahā (1994).


Gdaņskas rātsnams

Gdaņskas rātsnams () ir vēsturiska rātsnama ēka, kas atrodas Gdaņskā, Polijā. Rātsnams atrodas Gdaņskas vecpilsētā uz Karaļu ceļa. Blakus rātsnamam atrodas Neptūna strūklaka, kas ir viena no pazīstamākajiem pilsētas simboliem. Mūsdienās ēka vairs netiek izmantota rātsnama vajadzībām un tajā atrodas Gdaņskas vēstures muzejs. Rātsnama celtniecība tika uzsākta 1346. gadā, bet pēdējās pārbūves beidzās ap 15. gadsimtu.

Rātsnama augstākais punkts atrodas 83,45 metru augstumā. Tā ir vecpilsētas otrā augstākā ēka aiz Svētās Marijas baznīcas.


Abavmala

Abavmala ir valsts adresu reģistrā neesošs ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos 6,3 km no pagasta centra Zlēkām, 47,1 km no novada centra Ventspils un 177,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Abavas upes labajā krastā, netālu no tās ietekas Ventā.


Solidaritāte (arodbiedrība)

Solidaritāte () ir Polijas arodbiedrība, kuru 1980. gada 17. septembrī Leha Valensas vadībā dibināja Ļeņina kuģubūvētavā. Tā bija pirmā arodbiedrība Varšavas pakta valstīs, kuru nekontrolēja komunistiskā partija. Pirms 1981. gada septembra kongresa tās biedru skaits sasniedza 9,5 miljonus cilvēku (kongresa laikā sasniedza 10 miljonus), kas veidoja trešo daļu Polijas darbaspējas vecuma iedzīvotāju.

1980. gados Solidaritāte bija plaša pretbirokrātiska sabiedriska kustība, kas izmantoja pilsoniskās pretestības, metodes, lai cīnītos par strādnieku tiesībām un sociālajām izmaiņām Valdošā vara mēģināja iznīcināt arodbiedrību, izsludinot Polijā karastāvokli, kas ilga no 1981. gada decembra līdz 1983. gada jūlijam. Tam sekoja vairāku gadu politiskās represijas, bet galu galā valdošajai varai nācās vienoties ar Solidaritātes kustību. Kustības slepenajos darbības gados tā saņēma ievērojamu finansiālu palīdzību no ASV, tā tiek lēsta līdz pat 50 miljonu dolāru apjomā.

Apaļā galda sarunas starp valdību un Solidaritātes vadīto opozīciju noveda pie daļēji brīvām vēlēšanām 1989. gadā. Līdz ar augusta beigām bija izveidota koalīcijas valdība, kuru vadīja Solidaritātes pārstāvji. 1990. gada decembrī Valensa tika ievēlēts par Polijas prezidentu. Kopš tā laika Solidaritāte ir kļuvusi par tradicionālāku, liberālu arodbiedrību. 2010. gadā tās biedru skaits bija samazinājies līdz 680 000 un 2011. gadā jau 400 000.


Birznieku dīķis

Birznieku dīķis - ūdenstilpe Priekules pagastā Birznieku dīķis - ūdenstilpe Strazdes pagastā Birznieku dīķis - ūdenstilpe Zlēku pagastā


Birznieku dīķis (Zlēku pagasts)

Birznieku dīķis ir ūdenstilpe Ventspils novada Zlēku pagasta Zlēku ciema centrā, pie autoceļu P123 (Zlēkas—Ugāle) un V1326 (Ugāle-Cirkale-Zlēkas) krustojuma. Otrā pusē ceļam P123 atrodas Melnais dīķis.


Aleksandra iela (Jūrmala)

Aleksandra iela ir maza iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Aleksandra iela sākas krustojumā ar Dāvja ielu. Kopējais ielas garums ir 180 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Aleksandra ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.


Aist-2D

Aist-2D (Аист-2Д) bija Krievijas eksperimentāls Zemes tālizpētes pavadonis. To Samaras valsts aerokosmiskās universitātes vajadzībām orbītā palaida 2016. gada aprīlī pirmajā startā no Krievijas jaunā kosmodroma Vostočnij. Pavadonis darbu beidza 2024. gada aprīlī.

2013. gadā tika palaisti Samaras universitātes pavadoņi AIST № 1 un AIST № 2. Savukārt Aist-2D bija nākamās paaudzes demonstrācijas pavadonis (tam nosaukumā ir burts "D" — "demonstrators"). Kosmiskā aparāta primārais uzdevums bija pārbaudīt jaunu CSKB-Progress pavadoņu platformu, kuru nākotnē varētu izmantot par bāzi dažādas aparatūras uzstādīšanai.


Dzirnavas (Zlēku pagasts)

Dzirnavas ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Zlēkām, 44,8 km no novada centra Ventspils un 172,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1326 (Ugāle–Cirkale–Zlēkas), Zlēku dzirnavezera krastos.


Dzirnavupe (Ventas pieteka)

Dzirnavupe (arī Dzirnavupīte, Sudmaļupe) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - no Zlēku dzirnavezera. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Ventā augšpus autoceļa P123 (Zlēkas—Ugāle) tilta.

Upi nešķērso valsts autoceļi. Tās krastos atrodas Dzirnavas, netālu no upes - Zlēkas.


Kāžezers

Kāžezers (arī Kaža ezers, Kažezers, Kažu ezers, Kāžu ezers, Laidzes ezers) ir caurteces ezers Ventspils novada Zlēku pagasta uz ziemeļos.

Dibens - smilšains, vietām dūņains. Krasti - slīpi. Ietek - Kāžupe. Iztek - Kāžupe (pēc citām ziņām Pūņupe) uz Zlēku dzirnavezeru.

Makrofīti - niedres, grīšļi, meldri, lēpes, glīvenes, ūdensrozes, elodejas, daudzlapes. Ezerā dzīvo asari, līdakas un raudas.


Kāžupe

Kāžupe (arī Kaža, Kažas strauts, Kažupe, Kažupīte, Pūņupe, Ragana, vidustecē - Pūnes upe, Pūņa, vidustecē un lejtecē - Zeļļupe) ir Zlēku dzirnavezerā ietekoša upe Ventspils novadā.

Iztece - Ugāles pagasta mežos pie Lamiķiem. Augštecē tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Caurtekot Kāžezeru, pagriežas uz dienvidiem-dienvidaustrumiem. Ietek Zlēku dzirnavezerā no ziemeļiem. No Zlēku dzirnavezera uz Ventu iztek Dzirnavupe.

Upi šķērso valsts autoceļi V1326 (Ugāle–Cirkale–Zlēkas) un P123 (Zlēkas—Ugāle). Tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.


Laidzesciems

Laidzesciems ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļu daļā 7,2 km no pagasta centra Zlēkām, 47,5 km no novada centra Ventspils un 169,3 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P123 (Zlēkas—Ugāle). Laidzesciemā atrodas valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis — Jaunbērzu apmetne.


Melnais dīķis

Melnais dīķis ir ūdenstilpe Ventspils novada Zlēku pagasta Zlēku ciema centrā, pie autoceļu P123 (Zlēkas—Ugāle) un V1326 (Ugāle-Cirkale-Zlēkas) krustojuma. Otrā pusē ceļam P123 atrodas Birznieku dīķis.


Naglu valks

Naglu valks (arī Nagļu valks) ir Abavas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - uz austrumiem no Nagļu tīreļa. Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Abavā augšpus Abavmalas.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.


Pasilciems

Pasilciems ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta rietumos, atšķirībā no pagasta lielākās daļas - Ventas kreisajā krastā, 8,8 km no pagasta centra Zlēkām, 35,2 km no novada centra Ventspils un 182,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no Ventas upes, Veļupītes krastos.


Tukte

Tukte (arī Tuhtes upe, Tukta, Tuktes valks) ir Abavas labā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - pie Mūrnieku kapiem. Tek dienvidu virzienā. Ietek Abavā mazapdzīvotā apvidū.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos neatrodas lielākas apdzīvotās vietas.


Veļupīte

Veļupīte ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils novadā.

Izteka - pie Pasilciema. Tek ziemeļu virzienā, paralēli Ventai. Ietek Ventā pie Jāņa kapiem.

Upi nešķērso valsts autoceļi, tās krastos atrodas Pasilciems.


Tīsezers

Tīsezers (arī Kīsi, Ķīšezers, Ķīšu ezers, Tīsa ezers, Tīsu ezers, Tīšezers) ir ezers Ventspils novada Zlēku pagasta centrālajā daļā.

Notece uz Kāžupi. Ezers atrodas dabas lieguma "Tīšezers" teritorijā.


Ķīšezers (nozīmju atdalīšana)

Ķīšezers - ezers Rīgā Ķīšezers - ezers Kurmenes pagastā Ķīšu ezera cits nosaukums Tīsezera cits nosaukums


Zlēku dzirnavezers

Zlēku dzirnavezers (arī Dzirnavezers, Zlēku dzirnavu dīķis, Zlēku dzirnavu ezers) ir mākslīgs ezers Ventspils novada Zlēku pagasta centrālajā daļā.

Dibens - dūņains. Krasti - slīpi. Ietek - Kāžupe no Kāžezera. Iztek - Dzirnavupe uz Ventu.

1970. gadā uzbūvēts dzelzsbetona tilts (ceļš V1326 (Ugāle–Cirkale–Zlēkas)) pāri ezeram tā šaurākā vietā.


Upesciems (Zlēku pagasts)

Upesciems ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta austrumos 3,9 km no pagasta centra Zlēkām, 39,9 km no novada centra Ventspils un 177,7 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Ventas upes labajā krastā.


Vāverciems

Vāverciems (arī Dzīkļi) ir ciems Ventspils novada Zlēku pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos 5,5 km no pagasta centra Zlēkām, 34,6 km no novada centra Ventspils un 179,4 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V1309 (Piltene–Zlēkas), Ventas upes labajā krastā.


AIST № 2

AIST № 2 (АИСТ № 2) ir Krievijas eksperimentāls pavadonis. Tas Samaras valsts aerokosmiskās universitātes vajadzībām orbītā palaists 2013. gada aprīlī. Paredzēts izglītojošiem, zinātniski tehniskiem un eksperimentāliem mērķiem.

Pavadoņa galvenais uzdevums bija izmēģināt jaunas konstrukcijas mikropavadoņu nehermētisku platformu, kura izstrādāta CSKB-Progress. Pavadoņa masa ir 39 kg, izmēri: 50 × 30 × 40 cm. Tam saules baterijas izgatavotas no gallija arsenīda.

Speciāli izstrādāta iekārta (14 kg) mikropavadoņa nogādāšanai kosmosā ar citu kosmisko aparātu. Tā pavadoni spēj atdalīt no nesēja bez trieciena.


Hulio Bolbočans

Hulio Bolbočans (; , Buenosairesa — , Karakasa) bija Argentīnas starptautiskais lielmeistars šahā (1977).


Saksijas-Hildburghauzenes Terēze

Saksijas-Hildburghauzenes Terēze Šarlote Luīze Frīderika Amālija (, dzimusi , mirusi ) bija Saksijas-Hildburhauzenes hercoga meita un Bavārijas karaļa Ludviga I sieva, Bavārijas karaliene konsorte no 1825. līdz 1848. gadam, kad revolūcijas rezultātā un privātā skandala dēļ Ludvigs I atteicās no troņa.

Kāzas ar troņmantinieku Ludvigu notika 1810. gadā, kāzu svinības lika pamatus mūsdienu Oktoberfest svētkiem. Bija populāra karaliene. Neakceptēja, kaut arī piecieta, vīra daudzos romānus ar citām sievietēm.


Ektors Roseto

Ektors Roseto (; , Baijablanka — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais starptautiskais lielmeistars šahā (1960).


Vecslocene

Vecslocene ir upe Latvijā, senais Slocenes upes posms no Kaņiera ezera līdz tās ietekai Lielupē. Tagad par Vecsloceni dēvētā upīte savieno Siliņupi un Slokas ezeru, un pie Slokas ietek Lielupē.


Kaliopi

Kaliopi Bukle (; dzimusi ) ir Ziemeļmaķedonijas dziedātāja un dziesmu autore.

Pārstāvējusi savu valsti . gada Eirovīzijā ar dziesmu Crno i belo, kas konkursa finālā ieņēma 13. vietu. Kaliopi Eirovīzijā piedalījās arī . gadā, šoreiz ar dziesmu Dona.

Karjeru sākusi Kaliopi grupas sastāvā, kas Dienvidslāvijas laikā izdeva divus studijas albumus. Grupa beidza pastāvēšanu pēc Dienvidslāvijas izjukšanas. Pēc tam uzsākusi solodziedātājas karjeru. Vairākas reizes piedalījusies Скопје Фест, kas daļu pastāvēšanas laika bijusi Maķedonijas atlase Eirovīzijai. Dziedātāja saņēmusi dažādus apbalvojumus.


Poli Genova

Poli Genova (; dzimusi ) ir Bulgārijas dziedātāja.

Dziedātājas karjeru sākusi bērnu vokālajā ansamblī. Piedalījusies dažādos mūzikas festivālos. Pārstāvējusi savu valsti . gada Eirovīzijā ar dziesmu Na inat, kas konkursa pusfinālā ieņēma 12. vietu un finālam nekvalificējās. Dziedātāja Eirovīzijā piedalījās arī . gadā, šoreiz ar dziesmu If Love Was a Crime finālā ieņēma 4. vietu. Genova ir vēl vairākas reizes piedalījusies nacionālajā atlasē Eirovīzijai. 2015. gadā vadījusi Bērnu Eirovīzijas dziesmu konkursu.


Nikijs Bairns

Nikolass Bernards Džeimss Ādams Bairns (; dzimis ) ir īru dziedātājs, dziesmu autors, dejotājs, bijušais futbolists.

Pirms mūziķa karjeras spēlējis futbolu, pārstāvējis vairākas Īrijas jaunatnes izlases. Pēc tam bijis īru grupas Westlife dalībnieks. Kopā ar grupu tika ierakstīti vairāki veiksmīgi albumi, singli, grupas ieraksti tika pārdoti 45 miljonos kopiju. Grupa beidza pastāvēt 2012. gadā. 2016. gada maijā izdevis debijas soloalbumu Sunlight.

Bairns pārstāvēja Īriju ar dziesmu Sunlight, taču nekvalificējās finālam.


Alberto Fogelmans

Alberto Fogelmans (; , Buenosairesa — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais meistars šahā (1963).


Kalnarāciņi

Kalnarāciņi ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Aknīstes un 156 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa V779.


Zāmuels Švēbers

Zāmuels Švēbers (; , Buenosairesa — , Buenosairesa) bija Argentīnas starptautiskais meistars šahā (1961).


Vladimīrs Pahmans

Vladimīrs Pahmans (, dzimis , miris ) bija čehu šaha problēmists, lielmeistars (1975) un starptautiskais tiesnesis (1956) šaha kompozīcijā.

Pēc profesijas Pahmans bija pedagogs un šaha žurnālists. No 1952. līdz 1953. un no 1958. līdz 1965. gadam Pahmans bija šaha žurnāla Československý Šach šaha kompozīcijas nodaļas redaktors. Bijis arī vairāku šaha grāmatu un rakstu par šaha kompozīciju autors.


Kristiāns Dāvids Lencs

Kristiāns Dāvids Lencs (; dzimis , miris ) bija Vidzemes mācītājs, piētists, Vidzemes superintendents no 1779. līdz 1798. gadam, luterāņu grāmatu izdošanas organizētājs latviešu valodā.

Dzimis varkaļa Jākoba un Marijas Lencu ģimenē Keslīnē (mūsdienās Košalina). No 1737. līdz 1740. gadam studēja teoloģiju Hallē. 1740. gadā ieradās Livonijā (Vidzemē). Strādāja par aumeistaru (mājskolotāju) Taurenē. No 1742. līdz 1749. gadam — mācītājs Dzērbenē un Drustos, no 1749. līdz 1758. gadam — Cesvainē. 1744. gadā apprecās ar mācītāja Mihaela Neoknapa meitu Doroteju. No 1759. līdz 1779. gadam bija Tērbatas Johana baznīcas vācu draudzes virsmācītājs un skolu uzraugs. 1778. gadā pēc sievas nāves apprecas ar Kristīni Margareti Eihleri. No 1779. gadam — Vidzemes superintendents. 1783. gadā sākās publiski strīdi ar Augustu Vilhelmu Hūpeli, kurš kritizēja superintendenta darbus aizrobežu literatūrā, kas pārauga tiesas prāvā augstākās konsistorijas līmenī.

Latviski sarakstīja "Spreddiku-Grahmata" (1764—67). Pārstrādāja pie Vidzemes dziesmu grāmatas pievienoto "Latvisku Dieva lūgšanu grāmatu" (1784).

Astoņu bērnu un trīs audžubērnu tēvs. Dēls Jākobs Mihaels Reinholds Lencs kļuva par ievērojamu "Vētru un dziņu" laikmeta rakstnieku.


Molekulārfizika

Molekulārfizika ir mācība par vielu, kas pēta ķermeņu īpašības atkarībā no to uzbūves, molekulu mijiedarbības spēka un molekulu kustības rakstura. Molekulu sīkākās sastāvdaļas, kas ir atomi un atoma kodoli, molekulārfizika nepēta. Ar atomu un to kodolu izpēti nodarbojas atomfizikā un kodolfizikā.

Molekulārfizikas likumsakarības nereducējas uz mehānikas likumiem, un molekulārfizikas uzdevumu risināšanai jāizmanto īpašas metodes, kā termodinamiskā metode un statistiskā metode. Termodinamikā molekulārās sistēmas raksturo ar dažiem makroskopiskiem parametriem (spiediens, tilpums, temperatūra, vielas daudzums), kuri tiek noteikti empīriski (pieredzes ceļā). Tādēļ termodinamiskā metode neatklāj pētāmo parādību iekšējos cēloņus. Savukārt statistiskā mehānika pievēršas sistēmas mikrostruktūrai un caur to sakidro makroskopiskās norises. No statistiskās mehānikas apvienojumā ar termodinamiku veidota statistiskā termodinamika un statistiskā fizika.


Rivergī grāfiste

Rivergī grāfiste () ir viena no Libērijas piecpadsmit grāfistēm, kas atrodas valsts dienvidaustrumos. Grāfiste robežojas ar Grandgedes grāfisti ziemeļos, ar Grandkru un Merilendas grāfisti dienvidos un ar Sinoe grāfisti rietumos un ar kaimiņvalsti Kotdivuāru austrumos. Rivergī grāfistes administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Fištauna.

Grāfistes kopējā platība ir 5113 km², pēc 2008. gada datiem tajā dzīvo 66 789 iedzīvotāji. Pēc platības tā ir Libērijas sestā mazākā grāfiste, bet pēc iedzīvotāju skaita otrā mazākā Libērijas grāfiste aiz Grandkru un Riversesas grāfistes.


Kārlis Heincs Brunners

Kārlis Heincs Brunners (; dzimis 1953. gada 14. martā Minhenē) ir politiķis (SPD) un kopš 2013. gada Vācijas Bundestāga deputāts.


Ābelīte

Ābelīte var būt: Ābelīte — uzvārds; Ābelīte — ciems Sējas pagastā; Ābelītes ciems — 1954. gadā Lielplatones pagastam pievienots ciems;


Aleksandrovna

Marija Aleksandrovna (Мария Александровна; 1853―1920) ― Krievijas imperatora Aleksandra II Romanova meita; Olga Aleksandrovna (Ольга Александровна; 1882―1960) — Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra III Romanova jaunākā meita un pēdējā Krievijas Impērijas ķeizara Nikolaja II Romanova māsa.


Auziņa

Anna Auziņa (1975) — latviešu dzejniece un gleznotāja; Kitija Auziņa (1996) — latviešu distanču slēpotāja; Žanete Auziņa (1965) — latviešu modes māksliniece.


Baginskis

Aleksandrs Baginskis (1898—1919) — Atsevišķās (Studentu) rotas leitnants un Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris; Fridrihs Baginskis (dzimis kā Fricis Baginskis; 1863—1928) — latviešu literāts, publicists un tulkotājs.


Baušķenieks

Auseklis Baušķenieks (1910—2007) — latviešu gleznotājs; Ingus Baušķenieks (1956) — latviešu mūziķis.


Brencēns

Eduards Brencēns (1885—1929) — latviešu gleznotājs, grafiķis, dekorators un grāmatu ilustrators; Kārlis Brencēns (1879—1951) — latviešu gleznotājs, akvarelists, stājglezniecības pārstāvis.


Brigenejs

Hermans fon Brigenejs (Hermann von Brüggenei) ― Livonijas ordeņa mestrs (1535 ― 1549); Rutgers fon Brigenejs (Rutger von Brüggenei; ?― ap 1404) ― Kurzemes bīskaps (1399–1404?); Vennemars fon Brigenejs (Wennemar von Bruggenei) ― Livonijas ordeņa mestrs (1389 ― 1401).


Brūss

Roberts Brūss (Robert the Bruce; 1274―1329) ― Skotijas karalistes valdnieks (1306 ― 1329); Stīvs Brūss (Stephen Bruce; 1960) ― angļu futbolists un futbola treneris; Viljams Brūss (William Bruce; 1867―1921) ― skotu dabaszinātnieks, polārpētnieks un okeanogrāfs.


Budbergs

Andrejs Eberhards Budbergs (Andreas Eberhard von Budberg; 1750―1812) ― Krievijas impērijas armijas virsnieks, diplomāts un ārlietu ministrs; Kārlis Voldemārs fon Budbergs (Karl Woldemar von Budberg; 1777―1842) ― muižnieks, iestāžu darbinieks, mākslinieks, gleznotājs, literāts, cenzors


Bukovskis

Čārlzs Bukovskis (Charles Bukowski; 1920—1994) — amerikāņu dzejnieks un rakstnieks; Ļevs Bukovskis (1910—1984) — Latvijas tēlnieks; Vladimirs Bukovskis (1867—1937) — krievu izcelsmes Latvijas jurists; Vladimirs Bukovskis (1942—2019) — krievu rakstnieks un disidents.


Būrs

Franks de Būrs (Frank de Boer; 1970) ― nīderlandiešu futbolists un futbola treneris; Ronalds de Būrs (Ronald de Boer; 1970) ― nīderlandiešu futbolists.


Goļicins

Ivans Goļicins — Krievijas caristes kņazs (miris 1582. vai 1583. gadā); Pēteris Goļicins — Krievijas caristes sūtnis Svētās Romas impērijas ķeizara galmā Vīnē (1660—1722); Sergejs Goļicins — Katrīnas II laika Krievijas infantērijas ģenerālis (1749—1810); Vasilijs Goļicins — Krievijas caristes kņazs (miris 1584. gadā).


Hortons

Denjels Hortons (Daniel Horton; 1879—1954) — amerikāņu vieglatlēts, 1900. gada olimpisko spēļu dalībnieks; Neitans Hortons (Nathan Horton; dzimis 1985) — kanādiešu hokejists, labās malas uzbrucējs; Tims Hortons (Tim Horton; 1930—1974) — kanādiešu hokejists, aizsargs, četrkārtējs Stenlija kausa ieguvējs.


Jirgens

Aigars Jirgens (1960—2005) — Latvijas žurnālists, politiķis un dzejnieks; Rūdolfs Jirgens (1869—1944) — latviešu pedagogs un psihologs; Udo Jirgens (Udo Jürgens; 1934—2014) — austriešu/šveiciešu komponists un dziedātājs.


Kārlsons

Ēriks Kārlsons (Erik Karlsson; 1990) — zviedru hokejists; Henriks Kārlsons (Henrik Karlsson; 1983) — zviedru hokejists; Leo Kārlsons (Leo Carlsson; 2004) — zviedru hokejists; Viljams Kārlsons (William Karlsson; 1993) — zviedru hokejists


Kosta

Djegu Kosta (Diego Costa; 1988) — Spānijas futbolists; Duglašs Kosta (Douglas Costa; 1990) — Brazīlijas futbolists; Stefāns Da Kosta (Stéphane Da Costa; 1989) — franču hokejists.


Larsens

Bents Larsens (Jørgen Bent Larsen; 1935—2010) — dāņu šahists; Filips Larsens (Philip Elzer Gade Larsen; 1989) — dāņu hokejists; Jenss Strigers Larsens (Jens Stryger Larsen; 1991) — dāņu futbolists; Karls Antons Larsens (Carl Anton Larsen; 1860—1924) — norvēģu polārpētnieks; Karls Larsens (Karl Adolf Koefoed Larsen; 1896—1963) — dāņu šaha problēmists; Larss Larsens (Lars Aksglæde Larsen; 1919—2017) — dāņu šaha problēmists.


Legzdiņš

Alberts Legzdiņš (1933—2017) — ASV latviešu ģitārists, komponists un dziedātājs; Ādams Legzdiņš (Adam Legzdins; 1986) — Anglijas futbola vārtsargs; Hugo Legzdiņš (1903—2004) — latviešu virsnieks un pedagogs; Jēkabs Legzdiņš (1893—1954) — latviešu jūrasbraucējs.


Lehtonens

Kari Lehtonens (Kari Lehtonen; 1983) — somu hokejists; Miko Lehtonens: Miko Lehtonens (1978) (Mikko Lehtonen; 1978) — somu hokejists; Miko Lehtonens (1987) (Mikko Lehtonen; 1987) — somu hokejists; Miko Lehtonens (1994) (Mikko Lehtonen; 1994) — somu hokejists.


Lēvenvolde

Frīdrihs Kazimirs fon Lēvenvolde, Gerhards Johans fon Lēvenvolde, Gustavs Reinholds fon Lēvenvolde, Kārlis Gustavs fon Lēvenvolde.


Luksemburgs

Heinrihs VII Luksemburgs, Jans Luksemburgs, Kārlis IV Luksemburgs, Sigismunds Luksemburgs, Vāclavs IV Luksemburgs.


Menārs

Frīdrihs fon Lēviss of Menārs, Kārlis fon Lēviss of Menārs, Oskars fon Lēviss of Menārs, Pēteris fon Lēviss of Menārs.


Mocarte

Anna Marija Mocarte (Anna Maria Mozart; 1720—1778) — Volfganga Amadeja Mocarta un Marijas Annas Mocartes māte. Konstance Mocarte (Constanze Mozart; 1762—1842) — soprāna dziedātāja, Volfganga Amadeja Mocarta sieva; Marija Anna Mocarte (Maria Anna Mozart; 1751—1829) — mūziķe, Volfganga Amadeja Mocarta māsa


Nilsens

Nilsens jeb Nīlsens (dāņu un — 'Nila dēls', no personvārda Nils(s); sieviešu dzimtē Nilsena) ir dāņu un norvēģu cilmes uzvārds, kam zviedru valodā sastopams līdzīgs uzvārds ar tādu pašu cilmi — Nilsons (),

Anderss Peters Nīlsens (Anders Peter Nielsen; 1867—1950) — dāņu sporta šāvējs, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs; Bjerns Nilsens (Bjørn Nielsen; 1907—1949) — dāņu šahists; Franss Nīlsens (Frans Nielsen; 1984) — dāņu hokejists; Holgers Nīlsens (Holger Nielsen; 1866 — 1955) — dāņu paukotājs, sporta šāvējs un vieglatlēts, vairāku olimpisko medaļu ieguvējs; Karls Nilsens (Carl Nielsen; 1865—1931) — dāņu komponists; Konija Nīlsena (Connie Nielsen; 1965) — dāņu aktrise; Kristofers Nilsens (Christopher Nilsen; 1998) — amerikāņu vieglatlēts, kārtslēcējs; Leslijs Nīlsens (Leslie Nielsen; 1926—2010) — Kanādas un ASV aktieris; Palle Nilsens (Palle Møller Nielsen; 1929—1987) — dāņu šahists; Peters Heine Nilsens (Peter Heine Nielsen'; 1973) — dāņu šaha lielmeistars; Rihards Mellers Nilsens (Richard Møller Nielsen; 1937—2014) — dāņu futbolists un treneris; Torčils Nilsens (Torkil Nielsen; 1964) — Fēru Salu futbolists.


Pēšons

Jērans Pēšons (Hans Göran Persson; 1949) — Zviedrijas politiķis; Niklass Pēšons (Niklas Persson; 1979) — Zviedrijas hokejists; Tigers Hilarps Pēšons (Tiger Hillarp Persson; 1970) — Zviedrijas šaha lielmeistars.


Salmiņš

Ģedimins Salmiņš (1933—2012) — pedagogs, vēsturnieks un ICCF starptautiskais meistars (1998) šahā; Krišjānis Salmiņš (1971) — latviešu aktieris; Raimonds Salmiņš (1961—1991) — Barikāžu laika upuris.


Sāmuelsons

Mīkaels Sāmuelsons (Mikael Samuelsson; 1976) — zviedru hokejists; Sebastians Sāmuelsons (Sebastian Samuelsson; 1997) — zviedru biatlonists; Ulfs Sāmuelsons (Ulf Samuelsson; 1964) — zviedru hokejists un treneris.


Sniķers

Otto Sniķers (1885—1906), revolucionārs; Pēteris Sniķers, ārsts; Reinholds Sniķers, ārsts; Uldis Sniķers, aktieris.


Suta

Džesika Suta (Jessica Sutta; 1982) — amerikāņu dejotāja, dziedātāja un aktrise, Pussycat Dolls dalībniece; Romans Suta (1896―1944) — latviešu mākslinieks; Tatjana Suta (1923—2004) — latviešu mākslas zinātniece.


Ungerns-Šternbergs

Gustavs Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs, Johans Ādolfs fon Ungerns-Šternbergs, Kārlis Fabiāns fon Ungerns-Šternbergs, Romāns fon Ungerns-Šternbergs, Vilhelms Frīdrihs fon Ungerns-Šternbergs, Voldemārs Johans fon Ungerns-Šternbergs.


Vladimirovičs

Izjaslavs Vladimirovičs, Jaroslavs Vladimirovičs, Mstislavs I Vladimirovičs, Sudislavs Vladimirovičs.


Ziemelis

Aleksandrs Ziemelis (1890—1970) — latviešu izcelsmes džungļu mednieks un publicists; Edmunds Ziemelis (1880—1970) — celtniecības inženieris un sabiedriski politiskais darbinieks; Gunārs Ziemelis (1931—1978) — Rīgas pilsētas darbaļaužu deputātu padomes izpildkomitejas priekšsēdētājs; Juris Ziemelis (1941—1988) — latviešu nacionālās pretošanās kustības dalībnieks; Sigurds Ziemelis (1927—1981) — latviešu vēsturnieks.


Zubovs

Platons Zubovs (Платон Зубов; 1767—1822) — pēdējais Krievijas ķeizarienes Katrīnas II favorīts; Sergejs Zubovs (Сергей Зубов; 1970) — bijušais krievu hokejists; Valeriāns Zubovs (Валериа́н Зу́бов, 1771—1804) — Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnants, grāfs.


Glock

Gloka pistole jeb gloks ir pusautomātiskais tuvsniedzamības šaujamierocis, ko ražo Austrijas uzņēmums Glock. Pirmo gloka modeli — Glock 17 — sāka ražot 1982. gadā.

Kopš tā laika gloka pistoles ir kļuvušas par uzņēmuma ienesīgāko produktu līniju, un tās izmanto nacionālie bruņotie spēki, drošības aģentūras un policija vairāk nekā 48 valstīs.


Ludeks Pahmans

Ludeks Pahmans (; dzimis , miris ) bija čehu un vācu šahists, lielmeistars (1954), šaha problēmista Vladimīra Pahmana brālis.


Aronija

aroniju ģints augs; Aronija — ciems Saldus pagastā, Saldus novadā; Aronija — ciems Zirņu pagastā, Saldus novadā.


Ilza

Ilza — Donavas pieteka; Ilza — ciems Mākoņkalna pagastā, Rēzeknes novadā; Ilza — ciems Istras pagastā, Ludzas novadā; Ilzupītes cits nosaukums


Elstes

Elstes — ciems Lizuma pagastā, Gulbenes novadā; Elstes — ciems Daukstu pagastā, Gulbenes novadā; Elstes — ciems Salnavas pagastā, Kārsavas novadā.


Krauļi

Krauļi — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā, Latvija; Krauļi — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā, Latvija. Krauļi (Краули) — ciems Linavu pagastā, Pitalovas rajons, Krievija


Ļadi

Ļadi — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā; Ļadi — ciems Lūznavas pagastā, Rēzeknes novadā; Ļadi — purvs Daugavpils novada Biķernieku pagastā.


Beržovka

Beržovka — apdzīvota vieta Malnavas pagastā, Kārsavas novadā; Beržovka — bijusī apdzīvotā vieta Baltinavas pagastā.


Dambīši

Dambīši — ciems Vectilžas pagastā, Balvu novadā; Dambīši — ciems Upmalas pagastā, Vārkavas novadā. Dambīši - apdzīvota vieta Indrānu pagastā, Lubānas novadā.


Āres

Āres — ciems Grobiņas pagastā, Dienvidkurzemes novadā; Āres — ciems Saulkrastu pagastā, Saulkrastu novadā. Āres - mūzikas grupa / duets


Astici

Astici ir ciems Rēzeknes novada Kaunatas pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 5 km no pagasta centra Kaunatas, 26 km no novada centra Rēzeknes un 221 km no Rīgas.

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Asticu viduslaiku kapsēta.


Galvāni

Galvāni — ciems Ambeļu pagastā, Daugavpils novadā; Galvāni — ciems Vīpes pagastā, Krustpils novadā; Luidži Galvāni.


Bisenieki

Bisenieki — ciems Kūku pagastā, Krustpils novadā; Bisenieki, cits nosaukums Alināni — skrajciems Sēlpils pagastā, Salas novadā; Bisenieki — ciems Vīpes pagastā, Krustpils novadā.


Brieksīne

Brieksīne — ciems Briežuciema pagastā, Balvu novadā; Brieksīne — ciems Baltinavas pagastā, Balvu novadā.


Krusti

krusti (anatomija) — cilvēka muguras apakšējā daļa, apvidus starp abiem gūžu kauliem; Krusti (Kantinieku pagasts) — ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā; Krusti (Dricānu pagasts) — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā.


Kurcums

Kurcums — ciems Demenes pagastā, Augšdaugavas novadā; Kurcums — ciems Medumu pagastā, Augšdaugavas novadā; Kurcums — dzelzceļa stacija Demenes pagastā, Augšdaugavas novadā.


Dzirvaniški

Dzirvaniški — ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā Dzirvaniški — ciems Asūnes pagastā, Dagdas novadā Dzirvanišku cits nosaukums


Liedeskrogs

Liedeskrogs — ciems Līgo pagastā, Gulbenes novadā; Liedeskrogs — ciems Indrānu pagastā, Lubānas novadā.


Maksimovka

Maksimovka — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā; Maksimovka — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā.


Baltica

Baltica — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā; Baltica — vācbaltiešu studentu korporācija; Starptautiskais folkloras festivāls "Baltica"; Viļņas "Baltica" — Lietuvas hokeja komanda.


Bikaunieki

Bikaunieki — ciems Rudzātu pagastā, Līvānu novadā; Bikaunieki — ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā.


Dankeri

Dankeri — ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā; Dankeri — ciems Laucesas pagastā, Augšdaugavas novadā.


Jaudzemļi

Jaudzemļi — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā; Jaudzemļi — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.


Kozukolni

Kozukolni — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā; Kozukolni — ciems Lendžu pagastā, Rēzeknes novadā.


Asaniški

Asaniški — ciems Stoļerovas pagastā, Rēzeknes novadā; Asaniški — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā.


Cimoškas

Cimoškas — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā; Cimoškas — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā.


Desetnīki

Desetnīki — ciems Vārkavas pagastā, Vārkavas novadā; Desetnīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.


Jadvigova

Jadvigova — ciems Rožkalnu pagastā, Vārkavas novadā; Jadvigova — ciems Dunavas pagastā, Jēkabpils novadā.


Kriškāni

Kriškāni — ciems Naujenes pagastā, Daugavpils novadā; Ancīšu Aknīstes pagastā, Aknīstes novadā, cits nosaukums.


Krumpāni

Krumpāni — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā; Krumpāni — ciems Krāslavas pagastā, Krāslavas novadā.


Korklinīki

Korklinīki — ciems Mežvidu pagastā, Kārsavas novadā; Korklinīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.


Kurpnieki

Kurpnieki — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā; Kurpnieki — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā.


Leimaniški

Leimaniški — ciems Kantinieku pagastā, Rēzeknes novadā; Leimaniški — ciems Maltas pagastā, Rēzeknes novadā.


Lielmežnieki

Lielmežnieki — ciems Bērzkalnes pagastā, Balvu novadā; Lielmežnieki — ciems Ošupes pagastā, Madonas novadā.


Maksimova

Maksimova — ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā; Maksimova — ciems Indras pagastā, Krāslavas novadā.


Bierzinīki

Bierzinīki — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā; Bierzinīki — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā.


Kooperators

Kooperators — ciems Līksnas pagastā, Daugavpils novadā; Kooperators — ciems Ogresgala pagastā, Ogres novadā.


Ksaverinova

Ksaverinova — ciems Upmalas pagastā, Vārkavas novadā; Ksaverinova — ciems Vārkavas pagastā, Vārkavas novadā.


Dervaniški

Dervaniški — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā; Dervaniški — ciems Skaistas pagastā, Krāslavas novadā.


Lācīši

lācīši — beku dzimtas ģints (Leccinum); lācīši — zvīņspārņu jeb tauriņu kārtas dzimta (Arctiidae); Lācīši — ciems Kaives pagastā, Cēsu novadā; Lācīši — ciems Drabešu pagastā, Cēsu novadā.


Mālkalni

Mālkalni — ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā; Mālkalni — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā; Mālkalni — ciems Vecsalienas pagastā, Augšdaugavas novadā.


Marijas muiža

Marijas muiža — ciems Rudbāržu pagastā, Kuldīgas novadā; Marijas muiža — ciems Ezeres pagastā, Saldus novadā.


Gorbačovka

Gorbačovka — ciems Biķernieku pagastā, Daugavpils novadā; Gorbačovka — ciems Feimaņu pagastā, Rēzeknes novadā.


Kārklumuiža

Kārklumuiža — ciems Bukaišu pagastā, Dobeles novadā; Kārklumuiža — ciems Cesvaines pagastā, Madonas novadā.


Bārbaļi

Bārbaļi ir ciems Varakļānu novada Murmastienes pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā 3,4 km no pagasta centra Murmastienes, 20,2 km no novada centra Varakļāniem un 211,2 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.


Brici

Brici — ciems Dzērbenes pagastā, Vecpiebalgas novadā; Brici — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Jaunpiebalgas novadā.


Enerģētiķis

Enerģētiķis — ciems Brenguļu pagastā, Valmieras novadā; Enerģētiķis — ciems Salaspils pagastā, Salaspils novadā.


Jaunā sādža

Jaunā sādža — ciems Nīcgales pagastā, Daugavpils novadā; Jaunā sādža — ciems Nīcgales pagastā, Daugavpils novadā.


Ilzēni

Ilzēni — ciems Vecpiebalgas pagastā, Cēsu novadā; Ilzēni — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā; Ilzēni — stacija dzelzceļa līnijā Rēzekne I—Kārsava.


Kleivas

Kleivas — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Jaunpiebalgas novadā; Kleivas — ciems Vecpiebalgas pagastā, Vecpiebalgas novadā.


Lielie Stradišķi

Lielie Stradišķi — ciems Dubnas pagastā, Daugavpils novadā; Lielie Stradišķi — ciems Dubnas pagastā, Daugavpils novadā.


Kauļi

Kauļi — ciems Amatas pagastā, Cēsu novadā; Kauļi — ciems Seces pagastā, Aizkraukles novadā; Kauļi — ciems Annas pagastā, Alūksnes novadā.


Guļāni

Guļāni — ciems Višķu pagastā, Daugavpils novadā; Guļāni — ciems Feimaņu pagastā, Rēzeknes novadā; Guļāni — ciems Nirzas pagastā, Ludzas novadā.


Kaļpi

Kaļpi — ciems Aronas pagastā, Madonas novadā; Kaļpi — ciems Praulienas pagastā, Madonas novadā; Kaļpi — ciems Ļaudonas pagastā, Madonas novadā.


Āriņi

Āriņi — ciems Vircavas pagastā, Jelgavas novadā; Āriņi — ciems Mētrienas pagastā, Madonas novadā; Āriņi — ciems Jersikas pagastā, Līvānu novadā.


Beitāni

Beitāni — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā; Beitāni — ciems Dagdas pagastā, Dagdas novadā; Beitāni — ciems Andrupenes pagastā, Dagdas novadā.


Briškas

Briškas — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā; Briškas — ciems Galēnu pagastā, Riebiņu novadā; Briškas — ciems Vārkavas pagastā, Vārkavas novadā.


Antāni

Antāni — skrajciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā; Antāni — skrajciems Silajāņu pagastā, Riebiņu novadā; Antani, cits nosaukums Antāni — mazciems Stradu pagastā, Gulbenes novadā; Antāni — skrajciems Višķu pagastā, Daugavpils novadā.


Kraukļova

Kraukļova — ciems Rugāju pagastā, Rugāju novadā; Kraukļova — ciems Susāju pagastā, Viļakas novadā; Kraukļova — ciems Baltinavas pagastā.


Kaulači

Kaulači — ciems Remtes pagastā, Brocēnu novadā; Kaulači — ciems Audriņu pagastā, Rēzeknes novadā; Kaulači — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā.


Korsikova

Korsikova — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā; Korsikova — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā; Korsikova — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā.


Lāci

Lāci — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Jaunpiebalgas novadā; Lāci — ciems Kūku pagastā, Krustpils novadā; Lāci — ciems Kūku pagastā, Krustpils novadā.


Egļupe

Egļupe — ciems Upmalas pagastā, Preiļu novadā Egļupe — ciems Inčukalna pagastā, Siguldas novadā Egļupe — ciems Allažu pagastā, Siguldas novadā Egļupe — pieturas punkts Rīgas—Lugažu dzelzceļa līnijā Egļupe — Aišas pieteka Egļupe — Dubnas pieteka Egļupe — Gaujas pieteka Egļupe — Tirziņas pieteka


Indāni

Indāni — ciems Gārsenes pagastā, Aknīstes novadā; Indāni — ciems Galēnu pagastā, Riebiņu novadā; Indāni — ciems Varakļānu pagastā, Varakļānu novadā.


Kusiņi

Kusiņi — ciems Kalupes pagastā, Daugavpils novadā; Kusiņi — ciems Jersikas pagastā, Līvānu novadā; Kusiņi — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā.


Lozdas

Lozdas — ciems Višķu pagastā, Daugavpils novadā; Lozdas — ciems Rožkalnu pagastā, Vārkavas novadā; Lozdas — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā.


Catlakši

Catlakši — ciems Višķu pagastā, Daugavpils novadā; Catlakši — ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā; Catlakši — ciems Kūku pagastā, Krustpils novadā.


Kitkova

Kitkova — ciems Mērdzenes pagastā, Kārsavas novadā; Kitkova — ciems Zvirgzdenes pagastā, Ciblas novadā; Kitkova — ciems Baltinavas pagastā.


Čakši

Čakši — ciems Gaigalavas pagastā, Rēzeknes novadā; Čakši — ciems Nautrēnu pagastā, Rēzeknes novadā; Čakši — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā.


Ķūģi

Ķūģi — ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā; Ķūģi — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Cēsu novadā; Ķūģi — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā.


Eisaki

Eisaki — ciems Konstantinovas pagastā, Dagdas novadā; Eisaki — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā; Eisaki — ciems Ezernieku pagastā, Dagdas novadā.


Dzerkaļi

Dzerkaļi — ciems Kaunatas pagastā, Rēzeknes novadā; Dzerkaļi — ciems Sakstagala pagastā, Rēzeknes novadā; Dzerkaļi — ciems Cirmas pagastā, Ludzas novadā.


Īvāni

Īvāni — ciems Aiviekstes pagastā, Aizkraukles novadā; Īvāni — ciems Vecpiebalgas pagastā, Cēsu novadā; Īvāni — ciems Sausnējas pagastā, Madonas novadā.


Klētnieki

Klētnieki — ciems Turku pagastā, Līvānu novadā; Klētnieki — ciems Stalbes pagastā, Cēsu novadā; Klētnieki — ciems Mārsnēnu pagastā, Cēsu novadā.


Ignatova

Ignatova — ciems Konstantinovas pagastā, Dagdas novadā; Ignatova — bijušais ciems Briežuciema pagastā, Balvu novadā; Ignatova — ciems Pureņu pagastā, Ludzas novadā.


Kaķīši

Kaķīši — ciems Krustpils pagastā, Krustpils novadā; Kaķīši — ciems Veclaicenes pagastā, Alūksnes novadā; Kaķīši — ciems Sventes pagastā, Daugavpils novadā. Kaķīši — Siguldas pilsetas daļa.


Gundegas (nozīmju atdalīšana)

gundegas — gundegu dzimtas augu ģints; gundegu dzimta — gundegu rindas augu dzimta; Gundegas — ciems Indrānu pagastā, Madonas novadā; Gundegas — ciems Laucesas pagastā, Augšdaugavas novadā; Gundegas — ciems Raiskuma pagastā, Cēsu novadā.


Bondariški

Bondariški — ciems Maļinovas pagastā, Daugavpils novadā; Bondariški — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā; Bondariški — ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā.


Celtnieks

celtniecībā nodarbinātais; Celtnieks — ciems Kalkūnes pagastā, Augšdaugavas novadā; Celtnieks — ciems Šēderes pagastā, Augšdaugavas novadā; Celtnieks — ciems Tīnūžu pagastā, Ogres novadā.


Bogdāni

Bogdāni — ciems Krustpils pagastā, Krustpils novadā; Bogdāni — ciems Konstantinovas pagastā, Dagdas novadā; Bogdāni — ciems Skaistas pagastā, Krāslavas novadā.


Kārkliņi

Kārkliņi — ciems Kandavas pagastā, Kandavas novadā; Kārkliņi — ciems Varakļānu pagastā, Varakļānu novadā.


Aizkalnieši

Aizkalnieši — ciems Varakļānu pagastā, Varakļānu novadā; Aizkalnieši — ciems Mārcienas pagastā, Madonas novadā; Aizkalnieši — ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā.


Jaunsaimnieki

Jaunsaimnieki — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā; Jaunsaimnieki — ciems Ozolmuižas pagastā, Rēzeknes novadā; Jaunsaimnieki — ciems Dekšāres pagastā, Rēzeknes novadā.


Branti

Branti — ciems Brantu pagastā, Smiltenes novadā; Branti — ciems Rankas pagastā, Gulbenes novadā; Branti — ciems Indrānu pagastā, Madonas novadā; Branti — ciems Tirzas pagastā, Gulbenes novadā.


Bernāni

Bernāni var būt: Bernāni — apdzīvota vieta Nagļu pagastā; Bernāni — apdzīvota vieta Sīļukalna pagastā; Bernāni — apdzīvota vieta Sutru pagastā; Bernāni — apdzīvota vieta Ūdrīšu pagastā.


Dzalbi

Dzalbi — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā; Dzalbi — ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā; Dzalbi — ciems Aulejas pagastā, Krāslavas novadā; Dzalbi — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā.


Dubovka

Dubovka — ciems Riebiņu pagastā, Riebiņu novadā; Dubovka — ciems Saunas pagastā, Preiļu novadā; Dubovka — ciems Laucesas pagastā, Daugavpils novadā; Dubovka — ciems Šķilbēnu pagastā, Viļakas novadā; Dubovka — upe, Dubnas pieteka. Dubovka — pilsēta Krievijā


Lauciņi

Lauciņi — ciems Turku pagastā, Līvānu novadā; Lauciņi — ciems Klintaines pagastā, Pļaviņu novadā; Lauciņi — ciems Krimūnu pagastā, Dobeles novadā; Lauciņi — pilsētas daļa Cēsīs.


Andžāni

Andžāni — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā; Andžāni — ciems Bērziņu pagastā, Dagdas novadā; Andžāni — ciems Ezernieku pagastā, Dagdas novadā; Andžāni — ciems Kombuļu pagastā, Krāslavas novadā.


Dreimaņi

Dreimaņi — ciems Kūku pagastā, Jēkabpils novadā; Dreimaņi — ciems Taurupes pagastā, Ogres novadā; Dreimaņi — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā; Dreimaņi — ciems Dunavas pagastā, Jēkabpils novadā; Dreimaņi — Ainažu pilsētas daļa.


Dubrovka

Dubrovka — ciems Baltinavas pagastā, Balvu novadā; Dubrovka — ciems Kalniešu pagastā, Krāslavas novadā; Dubrovka — ciems Blontu pagastā, Ludzas novadā; Dubrovka — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā; Dubrovka — pilsētciemats Brjanskas apgabalā, Krievijā.


Dukuļi

Dukuļi — ciems Liepas pagastā, Priekuļu novadā; Dukuļi — ciems Jaunpiebalgas pagastā, Jaunpiebalgas novadā; Dukuļi — ciems Rankas pagastā, Gulbenes novadā; Dukuļi — ciems Andzeļu pagastā, Dagdas novadā.


Bērziņi

Bērziņi — ciems Jaunlaicenes pagastā, Alūksnes novadā; Bērziņi — ciems Raiskuma pagastā, Cēsu novadā; Bērziņi — ciems Šēderes pagastā, Augšdaugavas novadā; Bērziņi — ciems Cenu pagastā, Jelgavas novadā.


Gaileiši

Gaileiši — ciems Balvu novada Lazdukalna pagastā. Gaileiši — ciems Balvu novada Vectilžas pagastā; Gaileiši — ciems Preiļu novada Rušonas pagastā; Gaileiši — ciems Rēzeknes novada Dricānu pagastā;


Barsuki

Barsuki — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā; Barsuki — ciems Maļinovas pagastā, Daugavpils novadā; Barsuki — ciems Griškānu pagastā, Rēzeknes novadā; Barsuki — ciems Ņukšu pagastā, Ludzas novadā; Barsuki — ciems Rundēnu pagastā, Ludzas novadā.


Borisovka

Borisovka — ciems Galēnu pagastā, Riebiņu novadā; Borisovka — ciems Saunas pagastā, Preiļu novadā; Borisovka — ciems Robežnieku pagastā, Krāslavas novadā; Borisovka — ciems Silmalas pagastā, Rēzeknes novadā; Borisovka — ciems Svariņu pagastā, Dagdas novadā.


Dekšņi

Dekšņi — ciems Biķernieku pagastā, Augšdaugavas novadā; Dekšņi — ciems Rugāju pagastā, Balvu novadā; Dekšņi — ciems Lendžu pagastā, Rēzeknes novadā; Dekšņi — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā; Dekšņi — ciems Jaunannas pagastā, Alūksnes novadā; Dekšņi — ciems Kubulu pagastā, Balvu novadā.


Kalvāni

Kalvāni — ciems Augšdaugavas novada Nīcgales pagastā; Kalvāni — ciems Augšdaugavas novada Eglaines pagastā, Kalvāni — ciems Augšdaugavas novada Pilskalnes pagastā; Kalvāni — ciems Jēkabpils novada Zasas pagastā; Kalvāni — ciems Līvānu novada Rožupes pagastā; Kalvāni — ciems Preiļu novada Aizkalnes pagastā; Kalvāni — ciems Jēkabpils novada Salas pagastā.


Caunes

Caunes — ciems Murmastienes pagastā, Varakļānu novadā; Caunes — ciems Rudzātu pagastā, Līvānu novadā; Caunes — ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā; Caunes — ciems Upmalas pagastā, Vārkavas novadā; Caunes — ciems Grundzāles pagastā, Smiltenes novadā.


Babri

Babri — ciems Rožupes pagastā, Līvānu novadā; Babri — ciems Aizkalnes pagastā, Preiļu novadā; Babri — ciems Riebiņu pagastā, Riebiņu novadā; Babri — ciems Rušonas pagastā, Riebiņu novadā; Babri — ciems Dricānu pagastā, Rēzeknes novadā; Babri — ciems Ilzeskalna pagastā, Rēzeknes novadā; Babri — ciems Pušas pagastā, Rēzeknes novadā; Babri — ciems Pelēču pagastā, Preiļu novadā; Babri — ciems Preiļu pagastā, Preiļu novadā.


Dzilnas iela (Jūrmala)

Dzilnas iela ir maza iela Jūrmalā, Asaru apkaimē. Dzilnas iela sākas krustojumā ar Dāvja ielu. Kopējais ielas garums ir 120 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Dzilnas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.


Kaņupaites

Kaņupaites ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 2 km no pagasta centra Aknīstes un 150 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V771.


Kleisti (dzimta)

Fon Kleisti () ir Pomerānijas vendu dižciltīgo dzimta, kuras viens no atzariem 17. gadsimtā pārcēlās uz Kurzemes hercogisti un saradojās ar vietējām vācbaltiešu dzimtām.


Švarcheide

Švarcheide (, ) ir pilsēta Vācijā, Brandenburgā, Oberšprēvaldes-Lauzicas apriņķī, 40 kilometrus uz ziemeļiem no Berlīnes pie Švarce Elsteres upes.


Viljams Lombardi

Viljams Lombardi (; dzimis Ņujorkā, miris Kalifornijā) bija ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1960).


Bārbeles ezers

Bārbeles ezers (arī Skaidrezers) ir caurteces ezers Bauskas novada Bārbeles pagastā uz ziemeļrietumiem no Bārbeles.

Dibens - dūņains. Krasti - zemi, dienvidos - slīpi. Ūdens krāsa - brūnūdens. Ietek - 3 grāvju. Iztek - 2 grāvji uz Milupīti.

Makrofīti - dzeltenā lēpe, peldošā glīvene, sniegbaltā ūdensroze, mazlēpe, parastā spirodela, mazais ūdenszieds, elši. Ezerā dzīvo līdakas, asari, raudas, līņi, karūsas, ruduļi. Vērojama bebru darbība.

Ezers ietilpst dabas lieguma "Zaļezera purvs" teritorijā. Ezera dienvidaustrumos — atpūtas vieta.


Ainava ar sarkanu mākoni

Ainava ar sarkanu mākoni ir Konrada Megi (Konrad Mägi) glezna, tapusi no 1913. līdz 1914. gadam.

Šis mākslas darbs ir no Igaunijas Mākslas Muzeja kolekcijas, glezna izstādīta Kumu mākslas muzejā Tallinā. Gleznas izmēri ir 66.3 x 55 cm.

Glezna ir pagrieziena punkts Eiropas postimpresionisma glezniecībā, tā apvieno vietējos motīvus ar starptautisko mākslas valodu. K. Megi izmantoja savu ļoti unikālo māksliniecisko stilu un pārdroši spilgtu krāsu paleti, lai radītu emocionāli ietekmējošu mākslas darbu.

Stīvens Fārtings (Stephen Farthing) pieminējis šo gleznu savā 2008. gadā iznākušajā grāmatā "1001 glezna, kuras jums savā mūžā ir jāredz" (1001 Paintings You Must See Before You Die).


Peldētāji zēni

Peldētāji zēni ir Johana Valtera glezna (radīta ap 1900. gadu), kas atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā. Tā ir iekļauta projekta "Latvijas kultūras kanons" vizuālās mākslas vērtību izlasē kā delikātākais latviešu plenēra glezniecības paraugs. "Glezniecisks prieks par dabu mostas tikai tad, kad cilvēka acs tajā aiz konkrētiem objektiem sāk saskatīt melodiskas krāstoņu attiecības un smalkas formveides sakarības," - tā dzīves pēdējā desmitgadē Vācijā rakstīja gleznotājs Johans Valters, viens no meistariem, kas 19.-20. gadsimta mijā Latvijā lika pamatus modernajai glezniecībai. Dzimis ģimenē, kas piederēja pie Jelgavas vācu pilsonības. Studijas Pēterburgas Ķeizariskajā mākslas akadēmijā jaunieti satuvināja ar topošajiem latviešu māksliniekiem. Tomēr Jelgavā, kur pagāja Valtera patstāvīgās radošās darbības pirmais periods (1898-1906), ciešāka bija saikne ar mātes tautiešiem baltvāciešiem.

Gleznotāja jaunrades valoda gadsimtu mijā nobrieda impresionisma, jūgendstila un neoromantiskas noskaņu mākslas mijiedarbībā. Viņa vietu tā laika izcilāko gleznotāju trijotnē līdzās Vilhelmam Purvītim un Janim Rozentālam iezīmēja ne tikai gleznieciskā talanta apvienojums ar izkoptu muzikalitāti, kas iespaidu ņirbā vedināja meklēt ritmisku saskaņu, bet arī mākslinieciskais devums, kas līdz ar Purvīša un Rozentāla veikumu veidoja latviešu glezniecības klasikas kodolu.

Ainavisko noskaņu attēlojumi Valtera glezniecībā Jelgavas perioda sākumā atbilst viņa tolaik teiktajam: "Kur ir drusku ūdens un pļava, tur ir skaisti." Tomēr jau 90. gadu beigās gleznotājs plenērā bieži meklēja ko vairāk par necilas vai, tieši pretēji, aristokrātiskas vides motīvu poēziju. Būdams muzikāls mākslinieks, kuru visu mūžu nodarbināja sinestētisku pārdzīvojumu izprašana un izteikšana, viņš arvien niansētāk izjuta abstraktu ritmisko struktūru, kas padziļina daudzu reālistisku vai impresionistisku gadsimta mijas gleznojumu iedarbību.

"Peldētājos zēnos" redzams, kā ūdens virsmas motīvu attēlojums un atspīdumiem klātās ūdens virsmas studijas ietekmējušas mākslinieka radošo izaugsmi Jelgavas periodā. Lakoniskajiem peldētāju zēnu tēliem gleznā atbilst salīdzinājums ar "ēteriskiem gaismas koncentrācijas punktiem [..] gandrīz abstraktā plenēra fragmentā", kā vācu mākslas vēsturnieks Rihards Hāmans rakstīja par līdzīgiem motīviem Maksa Lībermana gleznās. Līdz ar ūdens un gaismas kustībām šajos Valtera gleznojumos it kā pulsē maiga dzīvība, kam bērnu tēli piešķir siltuma sajūtu. Tādējādi šīs studijas var uzskatīt par 19.-20. gadsimta mijai raksturīgās impresionisma un bioloģiskā romantisma saplūsmes rezultātu. "Peldētāju zēnu" tēmas risinājums lielākā gleznā (ne vēlāk par 1901.), kas pazīstama pēc reprodukcijām, kļuva par autora starptautisko māksliniecisko vizītkarti, pārstāvot viņa daiļradi Berlīnes secesijas trešajā izstādē (1901) un žurnāla Мир иску́сства ceturtajā gleznu izstādē Pēterburgā (1902). Pēcāk Drēzdenē kādu no peldētāju zēnu attēlojumiem savam izcilajam impresionisma glezniecības krājumam izraudzījās slavenais kolekcionārs Ādolfs Rotermunts. Valters bija spējīgs gleznot gan grandiozus darbus, gan impresionistiskas vīzijas, un svarīgāks, kā acīmredzamais un pateiktais, bija nepateiktais, vien sajūtamais- noskaņa, krāsa un gaisma.


Cilvēks, kas ieiet istabā

"Cilvēks, kas ieiet istabā" ir latviešu gleznotāja Niklāva Strunkes 1927. gadā radīta glezna. Tā atrodas Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā.

Niklāvs Strunke mākslā pārstāvējis gan glezniecības, gan grafikas, gan scenogrāfijas jomu. Viņam nevar piedēvēt vienu mākslas stilu, jo dzīves laikā interesējies par kubismu, futūrismu, konstruktīvismu, primitīvo mākslu un latvisko etnogrāfisko mantojumu.

Darbs uzgleznots 1927. gadā - laikā, kad Strunke uzturējies Itālijā, aizrautīgi sekojot futūrisma idejām. Mākslinieks Uga Skulme par Strunki ir teicis: "Viņa acīs neeksistē māksla, kas dzimusi ar renesansi. Struņķa (viens no N. Strunkes pseidonīmiem) darbi ir un paliek it kā modernos laikos pārstādīta gotikas temperas gleznotāja darinājumi. " [..] "Viņam daudz mīļāka ir itāļu grieķiskā viduslaiku māksla. Strunkem neeksistē tā glezniecība, kas sākas ar gaismēnu meistaru Leonardo. " — Niklāvs jūsmo par viduslaiku mākslu, savukārt renesansē redz tikai atdarināšanu.

Skulmes sacīto varam attiecināt arī uz darbu Cilvēks, kas ieiet istabā — Niklāvs vienlaicīgi attēlo pa durvīm ieejošu vīrieša figūru un pustukšu telpu, kurā tas vēl tikai ieies, it kā liekot mums domāt par to, kas notiks, tam ieejot istabā. Pats Niklāvs uzskata šo gleznu par "izejas punktu" savai mākslai. Strunke neievēro lineāro perspektīvu, intuitīvs dziļums tiek panākts, izmantojot kontrastus un savdabīgu kompozīciju. Futūristi uzsver tieši kompozīcijas lomu, jo tā sasaista un nostiprina to, ko mākslas darbinieks izteic redzamajā formā. Cilvēks, atrodoties starp divām telpām, it kā ataino šī mākslas virziena interesi par kustību, pilsētu, laika materializāciju. Interesanti, ka mākslinieks, atstājot baltas joslas darba malās, atsakās no stājglezniecības principa, ka glezna ir pasaule pati par sevi - eksponējot šo darbu uz balta fona, tiktu lauzta darba taisnstūra forma, tādējādi panākot Niklāva mērķi- glezna kļūtu par sienas papildinājumu, nevis logu.

Strunke pārstāv to mākslinieku daļu, kas uzskata, ka viņu uzdevums nav iemūžināt īstenību, jo to daudz labāk var paveikt fotogrāfs. "..es meklēju savu konstruktīvismu, bāzētu uz futūrisma un kubisma pamatiem." - līdz ar to darbā varam novērtēt kubisma ģeometriskās formas, futūrisma kustības attēlojumu un vēlmi iemūžināt cilvēka acij netveramo laiku, kā arī sirreālo telpas atveidojumā un noskaņā.


Imants Vovers

Imants Vovers (dzimis 1971. gada 11. augustā) ir latviešu smagā metāla bundzinieks, bijušais folkmetāla grupas Skyforger dalībnieks. Muzicējis arī grupās Suņa Stunda un Diseim. Būdams Skyforger, piedalījies albumu "Kauja pie Saules" un Semigalls' Warchant ierakstīšanā.


Jana Gildemēstera Jansa mākslas galerija

"Jana Gildemēstera Jansa mākslas galerija viņa mājā pie Herengrahta, Amsterdamā" (, ) ir nīderlandiešu mākslinieka Adriāna de Lelī eļļas glezna uz koka paneļa. Mākslas darbs tapis laikā no 1794. līdz 1795. gadam. Glezna ir 85,7 cm augsta un 63,7 cm plata. Mākslas vēsturnieks Kornelis Johaness De Broins Kops raksturo šo darbu kā "pirms 1800. gada radītu Ziemeļnīderlandes glezniecības ūnikumu". Pašlaik glezna atrodas Amsterdamas Rijksmuzejā, bet līdz 1964. gadam tā bija kāda franču kolekcionāra privātajā kolekcijā.


Cūka (skulptūra)

"Cūka" ir latviešu tēlnieka Teodora Zaļkalna 1937. gadā veidota granīta skulptūra. Pašlaik tā atrodas Rīgā, Latvijas Nacionālajā mākslas muzejā. Šī skulptūra tiek uzskatīta par vienu no slavenākajiem latviešu tēlniecības darbiem un ir viens no apmeklētākajiem objektiem muzejā. Viena no T. Zaļkalna iecerēm bija izkalt vairākus metrus augstu monolītu cūkas figūru, ko 1939. gadā novietot Rīgas Centrāltirgus laukumā kā simbolu Latvijas bekonam.


Koncentriskā grupa

"Koncentriskā grupa" () ir vācu mākslinieka Oskara Šlemmera (1888–1943) 1925. gadā radīta glezna.


Ziema (glezna)

"Ziema (ap 1910)" ir latviešu ainavista, Vilhema Purvīša (1872-1945) eļļas glezna, kas atrodas Latvijas Nacionālā mākslas muzeja kolekcijā. Vilhelms Purvītis ir viens no 20. gadsimta pirmās puses Latvijas izcilākajiem māksliniekiem. Lielākā daļa viņa gleznu ir konstruētas un estetizētas Latvijas dabas ainavas. Glezna "Ziema" ietilpst mākslinieka otrajā daiļrades posmā, kur viņa mākslā vairāk dominē impresionisma, romantisma un neoklasicisma iezīmes.

Vilhelms Kārlis Purvītis dzimis Rīgas tuvumā, Jaunpils (tagad Zaubes) Jaužos, zemnieka un namdara ģimenē. 1890. gadā viņš devās mācīties uz Sanktpēterburgas Mākslas akadēmiju, ko 1897. gadā pabeidza ar izcilību. Purvīša darbos bieži parādās reālisma, jūgendstila, impressionisma, romantisma un neoklasicisma manieres. Studiju laikā viņš iepazinās ar Rietumu vecmeistaru sasniegumiem, ar krievu reālistiski liriskajām ainavām, skandināvu, vācu, skotu un franču jaunāko virzienu gleznotāju sasniegumiem. Pēc studijām pārcēlies uz Rīgu un piedalījies vairākās izstādēs – Sanktpēterburgā, Francijā, Vācijā un citur. 1903. gadā apprecējās ar Karolīni Štelmaheri. No 1906. gada līdz 1909. gadam Purvītis dzīvoja un strādāja Tallinā, vēlāk pēc atgriešanās Latvijā sāka vadīt Rīgas mākslas skolu. 1915. gadā viņš bija spiests doties uz Petrogradu, 1917. gadā – uz Norvēģiju. Atgriezies 1919. gadā kļuva par Rīgas Mākslas muzeja direktoru un 1920. gadā par jaundibinātās Mākslas akadēmijas rektoru, amatu turpināja līdz 1934. gadam. 1923. gadā viņš Mākslas akadēmijā sāka vadīt Dabasskatu darbnīcu, kuras absolventi mākslas vēsturē tiek saukti par "Purvīša skolu". Purvītis turpināja regulāri piedalīties izstādēs dažādās Eiropas pilsētās, arī Latvijā kļūstot par ievērojamu mākslas autoritāti. 1938. gadā viņš tika novērtēts ar Tēvzemes balvu. Otrā pasaules kara laikā Purvītis devās bēgļu gaitās uz Vāciju un 1945. gadā Nauheimā nomira.


Ancīši (Aknīstes pagasts)

Ancīši, arī Kriškāni ir ciems Jēkabpils novada Aknīstes pagastā. Izvietojies pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Aknīstes un 155 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izvietojusies pie autoceļa P74, netālu no Radžupes.


Ģirta iela

Ģirta iela ir iela Jūrmalā, Vaivaru apkaimē. Ģirta iela sākas krustojumā ar Dāvja ielu un beidzas krustojumā ar Medņu ielu. Kopējais ielas garums ir 220 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Ģirta ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju apbūve.


Biržu muiža

Biržu muiža var būt: Biržu muiža — muiža Gudenieku pagastā; Biržu muiža — muiža Madonā; Biržu muiža — muiža Salas pagastā.


Dunkurs

Dunkurs ir ezers Bauskas novada Bārbeles pagastā uz ziemeļiem no Bārbeles, netālu no autoceļa P89 (Ķekava—Skaistkalne). Novada ūdeņus uz Milupīti.


Dzērvīte

Dzērvīte - ezers Mētrienas pagastā Dzērvīte - Iecavas pieteka Dzērvīte - Ogres pieteka Dzērvīte - Savītes pieteka Risenes cits nosaukums Šķesterupītes cits nosaukums