Gulbju iela

iela valstspilsētās: Gulbju iela — iela Daugavpilī. Gulbju iela — iela Jelgavā. Gulbju iela — iela Jēkabpils novada Jēkabpilī. Gulbju iela — iela Jūrmalā. Gulbju iela — iela Rīgā. Gulbju iela — iela Ventspilī. iela novadu pilsētās: Gulbju iela — iela Aizkraukles novada Aizkrauklē. Gulbju iela — iela Alūksnes novada Alūksnē. Gulbju iela — iela Ādažu novada Ādažos. Gulbju iela — iela Ķekavas novada Baložos. Gulbju iela — iela Limbažu novada Limbažos. Gulbju iela — iela Siguldas novada Siguldā. iela novadu apdzīvotās vietās: Gulbju iela — iela Ādažu novada Carnikavas pagasta Kalngalē. Gulbju iela — iela Dienvidkurzemes novada Sakas pagasta Mežvidos. Gulbju iela — iela Ķekavas novada Ķekavas pagasta Alejās. Gulbju iela — iela Limbažu novada Skultes pagasta Skultē. Gulbju iela — iela Olaines novada Olaines pagasta Medemciemā. Gulbju iela — iela Ropažu novada Garkalnes pagasta Priedkalnē. Gulbju iela — iela Ropažu novada Ropažu pagasta Kākciemā. Gulbju iela — iela Salaspils novada Salaspils pagasta Saulkalnē. Gulbju iela — iela Talsu novada Ģibuļu pagasta Talsciemā.


Maltas medus bite

Maltas medus bite () ir rietumu medus bišu pasuga, kas naturalizējusies un pielāgojusies Maltas salu videi. Bite, iespējams, veicināja salu nosaukuma rašanos, jo senie grieķi sauca salu Μελίτη (Melitē), kas nozīmē 'medussalds'.


Fricis Adamovičs

Fricis Adamovičs, arī Frīdrihs Adamovičs (1863—1933), bija latviešu skolotājs, tulkotājs un dzejnieks. Latvijas Ģeogrāfijas biedrības priekšsēdis (1927—1928).


Toms Kotons

Tomass Braients Kotons (Thomas Bryant Cotton, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv Republikānisko partiju. Kopš 2015. gada ir ASV senators, pārstāvot Ārkanzasas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Kotons bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 2013. līdz 2015. gadam pārstāvot Ārkanzasas 4. kongresa apgabalu.

Pēc Hārvarda Universitātes absolvēšanas 2002. gadā Kotons vienu gadu strādāja par juriskonsultantu Vašingtonā, juridiskajā firmā. 2005. gada janvārī Kotons iestājās ASV Armijā. 2006. gada maijā Kotons tika norīkots piedalīties Irākas brīvības operācijā, kuras gaitā viņš tika nosūtīts uz Bagdādi.

2006. gada decembrī Kotons tika paaugstināts par pirmo leitnantu divīzījā. 2012. gadā viņš pameta armiju, lai kandidētu uz ASV pārstāvju palātu. 2012. gada novembrī viņš uzvarēja Ārkanzasas 4. kongresa apgabala vēlēšanās, un 2013. gada janvārī kļuva par ASV pārstāvju palātas deputātu.

2014. gadā Kotons kandidēja uz ASV Senātu. 2014. gada ASV Senāta vēlēšanās Ārkanzasā viņš uzvarēja pār Demokrātiskās partijas oponentu Marku Praioru, saņemot 56.5% balsu.


Iviltinas rajons

Iviltinas rajons (, ) ir Krievijas Čukotkas autonomā apvidus administratīvais rajons tā ziemeļaustrumos. Administratīvais centrs ir Egvekinotas pilsētciemats. Pašvaldības nozīmē rajona teritorijā izveidots Egvekinotas pilsētas apvidus (городской округ Эгвекинот); sīkāka administratīvā iedalījuma rajonā nav. Rajons savu nosaukumu ieguvis no 1995. gadā likvidētā Iviltinas kalnraču ciemata, kura polimetālu rūdas raktuvēm par godu savulaik tika izveidots atsevišķs administratīvais rajons. 46 km uz ziemeļrietumiem no rajona centra atrodas Ziemeļu polārā loka un 180° meridiāna krustpunkts — vienīgā vieta uz planētas, kur Griničas meridiāns un kāds no polārajiem lokiem krustojas uz sauszemes.


2021. gada Jūrmalas domes vēlēšanas

2021. gada Jūrmalas domes vēlēšanas notika 5. jūnijā. Atbilstoši likumam Jūrmalas domes vēlēšanas tika plānotas ne vēlāk kā 2021. gada 5. jūnijā Latvijas pašvaldību vēlēšanu laikā.


Sleataratindurs

Sleataratindurs () ir Fēru Salu augstākais kalns. 880 metrus augstā virsotne atrodas Eisturojas salas ziemeļos. Tulkojumā kalna nosaukums nozīmē "Plakanā virsotne". Uzkāpšana kalnā prasa 4 stundas bez speciālas sagatavotības alpīnismā. Uz ziemeļaustrumiem no Sleataratindura atrodas otrs augstākais Fēru salu kalns — Groafelli.


Groafelli

Groafelli () ir otra augstākā Fēru Salu virsotne. Tā ir 856 metrus augsta un atrodas Eisturojas salas ziemeļos. Uz dienvidrietumiem no Groafelli atrodas augstākais kalns Fēru salās - Sleataratindurs.


Ievedne (upe)

Ievedne, arī Īvedne un Javane, ir Pededzes labā krasta pieteka Alūksnes novada Jaunalūksnes, Malienas un Jaunannas pagastos.

Sākas kā Douņenīka ezera noteka Jaunalūksnes pagastā robežas 3 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Alūksnes pilsētas. Tek sākotnēji uz austrumiem, drīz pagriežoties uz dienvidiem, tālāk vidustecē pagriežoties uz dienvidrietumiem un lejtecē atkal uz dienvidiem. Pie ietekas Pededzē krastos ciemats Jaunanna, citas apdzīvotās vietas krastos ir nelielas. Jaunannā to šķērso autoceļi P43 (Litene—Alūksne) un V398 (Ķūderi—Jaunanna), vidustecē vēlreiz P43 un V396 (Vētraine—Maliena—Kalncempji—Sprīvuļi).

Bagarējot un meliorējot, upes līmenis 20. gadsimtā pazemināts apmēram par metru un sausās vasarās tā gandrīz pilnīgi izsīkst. Baseinā lauksaimniecības un mežu zemes sadalītas apmēram līdzīgās daļās, ūdens ķīmiskā tīrība upē laba, dibens galvenokārt smilšains. Upes gultnes dziļums bieži mainīgs.


Kruki (Griškānu pagasts)

Kruki ir bijušā ciema vieta Rēzeknes novada Griškānu pagastā. Atradās pagasta dienvidu daļā no pagasta centra Sprūževas, no novada centra Rēzeknes un no Rīgas.


Ennibergas rags

Ennibergas rags () ir Fēru Salu tālākais ziemeļu punkts. Atrodas Vijojas salā. 754 metrus augstā klints ir viena no augstākajām klintīm pasaulē.


Beinisvera

Beinisvera () ir 469 metrus augsta klints Fēru Salu dienvidos, Sūrojas salas dienvidrietumu piekrastē. Klints ir ievērojama putnu ligzdošanas vieta. Vietējā ciema iedzīvotāji senatnē putnu olas pārtikai ieguva, karājoties virs jūras virvē, ko turēja līdzbiedri. Klintis ir apdziedājuši fēriešu dzejnieki.


Servosvatns

Servosvatns () ir pēc platības lielākais ezers Fēru salās. Atrodas Voaras salas dienvidos uz austrumiem no Voaras lidostas. Kaut arī ezers atrodas tuvu okeāna krastam, tā ūdenslīmenis ir apmēram 30 metrus virs okeāna līmeņa. Ezera ūdeni okeānā novada 30 metrus augstais Besdalafosura ūdenskritums.


Ankaras krokuss

Ankaras krokuss vai Ankaras safrāns () ir daudzgadīgs īrisu dzimtas sīpolaugs, endēms Turcijas centrālajai un ziemeļdaļai. Tā augstums sasniedz 10—12 cm. Nosaukumu ancyrensis ieguvis no Ankaras (Ancyra), kur tas pirmo reizi tika atklāts.

Parasti aug pie klintīm, krūmiem un priedēm 1000—1600 m augstumā, zied no februāra līdz marta beigām. Tā bumbuļsīpols, kas bagāts ar cukuru un cieti, ir ēdams, tas plaši lietots kā pārtikas produkts Anatolijā.


2022. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — UEFA zona

2022. gada FIFA Pasaules kausa UEFA zonas kvalifikācija bija atlases sacensības UEFA ietilpstošajām izlasēm FIFA Pasaules kausa finālturnīram, kas 2022. gadā notiks Katarā.

Kvalifikācija notika no līdz . Tajā tika noskaidrotas 13 izlases, kas kvalificējās finālturnīram.

55 izlases tika sadalītas desmit grupās. Finālturnīram pa tiešo kvalificējās visu 10 grupu uzvarētājas. Otro vietu ieguvējas kopā ar divām labākajām izlasēm, kas uzvarēja 2020.—2021. gada UEFA Nāciju līgas grupās, bet neiekļuva grupas divu labāko skaitā šajā kvalifikācijā, kvalificējās otrajam posmam jeb izslēgšanas spēlēm (play-off), kur tika noskaidrotas vēl trīs izlases, kas iekļuva finālturnīrā.


Irina Hariva

Irina Hariva (; dzimusi ) ir ukraiņu brīvā stila cīkstone, pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece, daudzkārtēja Ukrainas čempione.


Svētais Maurīcijs

Svētais Maurīcijs saskaņā ar leģendu bija Ēģiptē ap 250. gadu dzimis romiešu kristiešu leģiona komandieris, kuram nocirta galvu par atteikšanos piedalīties daudzdievju ceremonijās un uzbrukt kristiešiem Gallijā (leģendai ir arī citi, ne pārāk atšķirīgi varianti). Kopā ar viņu par to pašu tika sodīts viss leģions. Kopš 4. gs. Romas katoļu baznīca viņu godā kā svēto, viņa galvenā godināšanas vieta ir bojāejas apkaimē esošā Agonas Sv. Maurīcija abatija Šveicē, Valē kantonā. Tiek uzskatīts par kalēju un karavīru aizstāvi, reizēm arī audēju un smaržu ražotāju aizstāvi.

Bieži tiek attēlots kā moris, lai gan par viņa ādas krāsu leģendā nekas nav teikts un tā var būt tikai pārpratums no viņa vārda. Taču visvecākais pieejamais Svētā Maurīcija attēlojums, kurš parāda Svēto Maurīciju kā melnādainu vīrieti bruņās, tika speciāli veidots 13. gadsimta vidū Magdeburgas katedrālei. Maurīcija galvas attēls ir Melngalvju brālības simbols. Vēsturnieki un teologi nav vienisprātis par to, vai šāds cilvēks un viss leģions vispār bijis jeb vai ir tikai literārs izdomājums, un par viņa likteni.

1913. gadā viņam par godu nosaukts tumšs asteroīds 745 Mauritia.


Baltijas jūras pirāti

Baltijas jūras pirāti bija jūras laupītāji, kas no 9. līdz 15. gadsimtam siroja Baltijas jūras piekrastes zemēs.


Mātras elektrostacija

Mātras elektrostacija () ir Ungārijas brūnogļu termoelektrostacija. Tā atrodas Mātras kalnu ielejā, Visontā, Hevešas meģē. Tās projektētā jauda ir 950 MW ar palielināšanas iespējām. Spēkstacija ir otra lielākā Ungārijā (aiz Pakšas atomelektrostacijas), nodrošinot aptuveni 15% no valsts elektroenerģijas. Tā tiek uzskatīta par nozīmīgu balstu valsts enerģētikas nozarei, jo enerģijas ražošana nav atkarīga no importētas degvielas, bet gan pilnībā nodrošināta ar vietējiem resursiem. 2012. gadā Mātrā saražoja aptuveni 8,4 miljonus tonnu brūnogļu.

Elektrostacijas 203 metrus augstais skurstenis ir astotā augstākā būve Ungārijā.

Mātras elektrostaciju pārvalda uzņēmums Mátrai Erőmű Zrt., kas pieder Ungārijas valsts uzņēmumam MVM Magyar Villamos Művek (MVM grupa).


Kruķi (Ilzeskalna pagasts)

Kruķi () ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidu daļā attālumā no pagasta centra Ilzeskalna, no novada centra Rēzeknes un no Rīgas.

Pēc Valsts zemes dienesta datiem Kruķos atrodas tikai viena viensēta, un visa satiksme ar apdzīvoto vietu iet cauri blakus esošajiem Lupikiem.


Fjallavatns

Fjallavatns () ir pēc platības otrs lielākais ezers Fēru salās. Atrodas Voaras salas ziemeļos un tā platība ir 1 km².


Sandsvatns

Sandsvatns () ir pēc platības lielākais ezers Fēru salu Sandojas salā un trešais lielākais Fēru salās. Relatīvi seklajā ezerā (dziļums līdz 5 metriem) dzīvo foreles, laši un palijas.


Skolfjords

Skolfjords () ir Fēru salu arhipelāga lielākais fjords. Stiepjas no Eisturojas salas dienvidu krasta 14,5 kilometru garumā. Lielākais dziļums - 70 metri. Zem fjorda izrakts 2020. gadā atklātais Eisturojas tunelis.


Suecas kanāla sastrēgums (2021)

Suecas kanāla sastrēgums 2021. gadā bija konteinerkuģa Ever Given uzskriešanas uz sēkļa radīts sastrēgums Suecas kanālā un tā apkaimē. 23. martā sānvēja un, iespējams, citu kļūmju ietekmē 400 metru garais kuģis novirzījās no kursa un 5 km uz ziemeļiem no Suecas pilsētas centra ar priekšgalu iebrauca kanāla malā, kur iestrēga. Kuģa pakaļgals sagriezās un iestrēga pretējā krastā, tādējādi aizsprostojot kanālu un pilnībā pārtraucot kustību pa to.

Uz 27. martu bija apturēta vairāk nekā 300 kuģu kustība. Caur Suecas kanālu notiek liela daļa pasaules tirdzniecības, tādēļ šim notikumam bija liela ekonomiska nozīme. 29. marta vakarā kuģis tika noņemts no sēkļa, un 30. martā satiksme pa kanālu bija atjaunota.


Servoavūrfjords

Servoavūrfjords () ir fjords Fēru salu arhipelāga Voaras salas rietumos. Stiepjas 3,5 kilometru garumā no Tindhoulmuras salas līdz Servoavūras ciemam.


Tinganesa

Tinganesa () ir pussala Fēru Salu galvaspilsētas Touršhavnas centrā. Pussala vismaz kopš 9. gadsimta ir Fēru Salu politiskās varas centrs.

Ir zināms, ka vismaz no 825. gada pussalā notika vikingu tingi. Legtings, kas viduslaikos bija tiesas orgāns, tika likvidēts 1812. gadā. To atjaunoja 1852. gadā kā parlamentu un mūsdienās Fēru Salu parlamenta ēka atrodas Touršhavnas centrālajā daļā. Tinganesa, kurā vairākas ēkas celtas 16. un 17. gadsimtā, mūsdienās ir Fēru Salu premjerministra rezidence.


Sergejs Bodrovs jaunākais

Sergejs Bodrovs jaunākais (; dzimis Maskavā, PSRS, miris Karmadonas aizā Ziemeļosetijā-Alānijā) bija padomju un krievu aktieris, kinorežisors, scenārists un TV raidījumu vadītājs. Pazīstams ar lomām filmās "Kaukāza gūsteknis" (Кавказский пленник, 1996), "Brālis" (1997), Стрингер (1998), "Rietumi-Austrumi" (Est-Ouest, 1999), "Brālis 2" (2000). Vadījis televīzijas raidījumus Марафон-15, "Skatiens" () un realitātes šova Последний герой pirmo sezonu.

Gāja bojā ledus lavīnas nobrukumā Karmadonas aizā Ziemeļosetijā-Alānijā kopā ar visu savu filmēšanas komandu un citiem tuvumā esošajiem — kopumā gāja bojā vismaz 125 cilvēki.

Viņš bija pazīstamā krievu kinorežisora, scenārista un producenta Sergeja Bodrova vecākā dēls.


Kahula

Kahula () ir pilsēta Moldovas dienvidos, Kahulas rajona administratīvais centrs. 2014. gadā pilsētā dzīvoja 30,0 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas aptuveni 5 km no Prutas upes, kas tek pa Moldovas un Rumānijas robežu. Rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 16. gadsimta vidū ar nosaukumu Škeja. 18. gadsimtā nosaukums tika mainīts uz Frumoza.


Ilzeskalna ielu uzskaitījums

Ilzeskalna ciema ielu uzskaitījums iekļauj sevī 7 ielas, kuras atrodas Rēzeknes novada Ilzeskalna pagasta Ilzeskalnā.


Ļubomirs Moravčiks

Ļubomirs Moravčiks (, dzimis ) ir futbola treneris un bijušais Slovākijas futbolists, pārstāvēja Čehoslovākijas futbola izlasi, pēcāk Slovākijas futbola izlasi. Viņš Čehoslovākijas futbola izlases sastāvā piedalījās 1990. gada FIFA Pasaules kausā. 1992. gadā Moravčiks tika atzīts par Čehoslovākijas gada futbolistu, bet 2001. gadā par Slovākijas gada futbolistu.


Zamira Rahmanova

Zamira Rahmanova (; dzimusi ) ir bijusī krievu brīvā stila cīkstone, 2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, Pasaules un Eiropas čempione, trīskārtējā Krievijas čempione (2007, 2008, 2010).


Elīna Bojarkina

Elīna Bojarkina ir latviešu aktrise.

Absolvējusi Liepājas Valsts 1. ģimnāziju, kā arī Latvijas Kultūras akadēmiju, ieguvusi humanitāro zinātņu bakalauru mākslās. Latvijas Leļļu teātra un Willa teātra aktrise. Filmējusies TV3 seriālā "Nemīlētie" un "Nemīlētie: Svešie", kur atveido Ievas Vanagas tēlu, kā arī Helio seriālā "Lielie Muļķi", kur atveido Keitiju. 2023. gada filmā "Vietām gaidāms stiprs lietus" attēlo galveno varoni Sabīni.


Ziemeļmaķedonijas nacionālie simboli

Ziemeļmaķedonijas nacionālie simboli, kā noteikts valsts konstitūcijā, ir ģerbonis, karogs un himna. Pēc Ziemeļmaķedonijas neatkarības iegūšanas no Dienvidslāvijas valsts veica dažas izmaiņas nacionālajos simbolos. Karogs tika mainīts divas reizes, un šodienas karogā ir astoņu staru saule uz sarkana fona, savukārt Maķedonijas Sociālistiskās Republikas ģerbonis palika nemainīgs, izņemot to, ka tika noņemta sarkanā zvaigzne.


Jurta

Jurta (tjurku valodās nozīmē 'mājas') ir pārvietojams mājoklis Centrālāzijas tautām, kuru veido koka karkass un filca pārklājums. Tā parasti tiek izbūvēta apļa veidā kā telts. Jurta ir aprīkota ar pavardu, krēsliem, galdiem un apgaismojumu.


Rišards Šurkovskis

Rišards Jans Šurkovskis (; —) bija Polijas šosejas riteņbraucējs, vēlāk treneris, leģendāra personība Polijas sportā.


Verska

Verska (, ) ir lielciems (alevik) Igaunijas dienvidaustrumu daļā Veru apriņķī, Setomā pagastā pie robežas ar Krieviju, Mustojas upītes labajā krastā pirms tās ietekas Pleskavas ezerā. Mustoja ciema robežās un tālāk lejtecē ir dabas aizsardzības objekts.

2011. gadā ciemā bija 443 iedzīvotāji, no tiem 424 (95,7%) igauņi (seti netika izdalīti atsevišķi). Ciemā ir setu lauksaimniecības muzejs, sanatorija un AB Värska Vesi minerālūdens ražotne. Verskā reizi trīs gados notiek setu dziesmu festivāls () un regulāri notiek citi setu kultūras pasākumi.


Ņižņijnovgorodas metropolitēns

Ņižņijnovgorodas metropolitēns (), agrāk pazīstams kā Gorkijas metropolitēns (), ir metro sistēma, kas apkalpo Ņižņijnovgorodas pilsētu Krievijā. Atvērta 1985. gadā, tā sastāv no 15 stacijām un ir 21,6 kilometrus gara. Runājot par ekspluatējamo līniju garumu, tā ieņem 139. vietu pasaulē un 56. vietu starp Eiropas metro. Metro savieno ar pilsētas dzelzceļa sistēmu stacijā Moskovskaja. Tajā ir trešais lielākais staciju skaits jebkurā Krievijas metro sistēmā, divas lielākās ir Maskava un Sanktpēterburga.


Mjerkadalura

Mjerkadalura () ir ieleja Fēru Salu Streimojas salas Sornfelli plakankalnē. Līdz 2007. gadam šeit darbojās Dānijas un NATO radaru sistēma. Pēc militārās radaru sistēmas darbības izbeigšanas 2011. gadā šeit ierīkoja vienīgo Fēru Salu īslaicīgās aizturēšanas izolatoru ar 12 vietām. Fēru salās nav citu cietumu, personas, kurām piespriests cietumsods, soda izciešanai tiek pārvestas uz Dāniju.


Sumbianstainura

Sumbianstainura () jeb Munkurina () ir klinšu grupa apmēram 5-6 kilometrus uz dienvidiem no Sūrojas salas. Klinšu grupa ir Fēru Salu tālākais dienvidu punkts. Piecas klintis paceļas virs ūdens līmeņa no 4 līdz 11 metriem. Vēl 19. gadsimtā viena no klintīm bija 21 metru augsta un atgādināja mūka figūru (Munkurin fēru valodā nozīmē "mūks"). Okeānā starp klintīm un Sūroju raksturīgas spēcīgas straumes.


Fēru Salu Universitāte

Fēru Salu Universitāte () ir 1965. gadā dibināta valsts universitāte, kas atrodas Fēru Salu galvaspilsētas Touršhavnas centrā. Tā ir vienīgā universitāte pasaulē, kurā mācības notiek fēru valodā. Mācības organizētas divās fakultātēs. Universitātei ir cieša sadarbība ar Kopenhāgenas Universitāti un Islandes Universitāti.


Touršhavnas katedrāle

Touršhavnas katedrāle () ir luterāņu katedrāle Fēru Salu galvaspilsētā Touršhavnā, pie Tinganesas pussalas.

Viduslaikos Touršhavnā baznīca kā celtne nepastāvēja, iespējams bija tikai lūgšanu nams. Pirmā koka baznīca tika uzcelta 1609. gadā. 1788. gadā tika uzbūvēta pašreizējā baznīca, kas gan pārbūvēta 1865., 1935. un 1968. gadā. 1990. gadā baznīca kļuva par katedrāli.


Magnusa katedrāle

Magnusa katedrāle () ir 14. gadsimta baznīcas drupas Fēru Salu Streimojas salā. Baznīcas drupas ir lielākā viduslaiku celtne arhipelāgā.

Baznīca sākta celt ap 1300. gadu. Nav skaidrs, vai tā kādreiz pabeigta. Līdz ar luterisma ieviešanu Dānijā 1537. gadā tika likvidēta Fēru diecēze un baznīca tika pamesta. Magnusa katedrāle ir vienīgā vieta, kur glabājas Sv. Torlaka relikvijas. Kopš 21. gadsimta sākuma notiek baznīcas mūru konservācijas darbi.

Netālu no katedrāles drupām atrodas Kirkjubeūras Sv. Olafa baznīca. Kirkjubeūras ciemā, kurā atrodas abas baznīcas, vēsturiski atradās Fēru bīskapa rezidence. 12. gadsimtā šeit bērnību pavadīja Norvēģijas karalis Sverre Sigurdsons (1151—1202). Ciema vēsturiskās sētas — Kirkjubeargardura sastāvā ir dzīvojamā ēka, kas tiek uzskatīta par pasaulē senāko koka ēku, kas vēl tiek apdzīvota. Pēc luterisma ieviešanas Kirkjubeargardura tika piešķirta Patursonu dzimtai, kuras pārstāvji kā politiķi, mākslinieki un sabiedriskie darbinieki ietekmējuši Fēru Salu attīstību. Celtne arī mūsdienās ir Patursonu ģimenes lietošanā.


Kirkjubeūras Sv. Olafa baznīca

Kirkjubeūras Sv. Olafa baznīca () ir 12. gadsimta baznīca Fēru Salu Streimojas salā.

Olafa baznīca ir senākā baznīca Fēru Salās un līdz luterisma ieviešanai Dānijā 1537. gadā kalpoja kā Fēru salu bīskapa rezidence.

Netālu no Olafa baznīcas atrodas Magnusa katedrāles drupas. Kirkjubeūras ciemā, kurā atrodas abas baznīcas, vēsturiski atradās Fēru bīskapa rezidence. 12. gadsimtā šeit bērnību pavadīja Norvēģijas karalis Sverre Sigurdsons (1151—1202). Ciema vēsturiskās sētas — Kirkjubeargardura sastāvā ir dzīvojamā ēka, kas tiek uzskatīta par pasaulē senāko koka ēku, kas vēl tiek apdzīvota. Pēc luterisma ieviešanas Kirkjubeargardura tika piešķirta Patursonu dzimtai, kuras pārstāvji kā politiķi, mākslinieki un sabiedriskie darbinieki ietekmējuši Fēru Salu attīstību. Celtne arī mūsdienās ir Patursonu ģimenes lietošanā.


Valsts akciju sabiedrība

Valsts akciju sabiedrība (VAS) Latvijā ir komercsabiedrība, kura sniedz pakalpojumus sabiedrībai un ar komercdarbību nodarbojas patstāvīgi. Sabiedrības dibināšanas procesā civiltiesiskās darbības valsts izpildījusi juridiskās personās vārdā.

Valsts akciju sabiedrības ir valsts kapitālsabiedrības, kuras parasti atrodas kādas ministrijas padotībā, un kurās valsts ir kapitāla daļu turētāja. VAS atbilst Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumam.

Valsts kapitāla daļu turētājs kapitālsabiedrībā ir ministrija vai cita valsts pārvaldes iestāde, kuru par valsts kapitāla daļu turētāju iecēlis Ministru kabinets, vai institūcija, kura saskaņā ar "Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības" likumu vai "Par valsts un pašvaldību īpašuma objektu privatizāciju" likumu, atsavina vai privatizē valsts kapitāla daļas.


Džanana Manolova

Džanana Manolova (; dzimusi ) ir bulgāru brīvā stila cīkstone, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.


Igaunijas folkloras arhīvs

Igaunijas folkloras arhīvs tika nodibināts 1927. gadā kā nodaļa Igaunijas Nacionālajā muzejā. Šobrīd tas ir daļa no Igaunijas Literārā muzeja.


Dendroloģija

Dendroloģija (no (déndron) — 'koks' un λόγος (lógos) — 'mācība') — botānikas nozare, kas pētī kokaugu morfoloģiju, anatomiju, sistemātiku, fizioloģiju, ekoloģiju, ģenētiku, izplatību, saimniecisko nozīmi, introdukciju un aklimatizāciju. Dendroloģijai ir liela nozīme mežsaimniecībā, augļkopībā, daiļdārzniecībā, ainavu arhitektūrā. Zinātniekus, kas strādā šajā nozarē, sauc par dendrologiem.

Plašākā nozīmē dendroloģija aptver visus kokaugus — augus ar pilnīgi vai daļēji pārkoksnējušos stumbru. Praksē kokaugi tiek grupēti atkarībā no stumbru veida, zarošanās veida un dzinumu pārkoksnēšanās pakāpes: koki, krūmi, pundurkrūmi jeb sīkkrūmi, puskrūmi, koksnainās liānas. Āra apstākļos zinātniskiem nolūkiem mērķtiecīgi izveidotas kokaugu kolekcijas sauc par dendrārijiem vai arborētumiem (no — 'koks').

Mūsdienās kokaugu sistemātikas, augu ģeogrāfijas pētījumus Latvijā veic Nacionālā botāniskā dārza Dendrofloras nodaļā, Daugavpils Universitātes Sistemātiskās bioloģijas institūtā. Latvijas Valsts mežzinātnes institūtā "Silava" un "Latvijas Valsts meži" zinātniskajās laboratorijās tiek pētīta kokaugu ģenētika, klimata izmaiņu ietekme uz mežu ekosistēmām un atsevišķu koku sugām, siltumnīcas efektu izraisošo gāzu absorbcijas spēja dažāda vecuma un struktūras mežaudzēs, veikta selekcija.

2009. gadā ar Maža attīstības fonda atbalstu izdots "Latvijas kokaugu atlants", kurā apkopota informācija, kas uzkrāta vairākās Latvijas pētniecības institucijās. Atlantā publicētas izplatības kartes 1481 kokaugu sugai. Autoru kolektīvs Māris Laiviņš, Maija Bice, Ilmārs Krampis, Dzintra Knape, Dagnija Šmite un Viesturs Šulcs 2010. gadā par to saņēma Latvijas Zinātņu Akadēmijas atzinību.

Latvijā darbojas divi botāniskie dārzi — LU Botāniskais dārzs, Nacionālais botāniskais dārzs un Kalsnavas arborētums. 89 dendroloģiskajiem stādījumiem ir noteikts īpaši aizsargājamo teritoriju statuss.

Dendroloģijas pamatus var apgūt Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultātē, Daugavpils Universitātes Dabaszinātņu fakultātē un Latvijas Lauksaimniecības universitātes Meža fakultātē.


Rejs Liota

Reimonds Allens Liota (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un kinoproducents. Viņš vislabāk bija pazīstams ar Henrija Hila lomu Mārtina Skorsēzes filmā "Labie puiši" (1990). Piedalījies arī filmā Something Wild (1986), par kuru viņu nominēja Zelta globusa balvai. Piedalījies arī tādās filmās kā "Brīnumu lauks" (Field of Dreams, 1989), Unlawful Entry (1992), "Policisti" (Cop Land, 1997), "Hanibāls" (Hannibal, 2001), "Kokaīns" (Blow, 2001), "Džons Kū" (John Q., 2002), "Identitāte" (2003), "Novērot un ziņot" (Observe and Report, 2009), "Čārlijs Sentklauds" (2010), "Kazino aplaupīšana" (Killing Them Softly, 2012), The Iceman (2012), "Ņujorkas ēnā" (2012), Marriage Story (2019), No Sudden Move (2021) un "Kokaīna lācis" (2023).

2005. gadā par lomu NBC seriālā "Ātrā palīdzība" (ER), Liota saņēma Emmy balvu.


Madss Mikelsens

Madss Ditmans Mikelsens (, ; dzimis ) ir dāņu aktieris.

Jaunībā Mikelsens nodarbojies ar vingrošanu un dejošanu. Savas aktiera karjeras sākumā piedalījies vairākās dāņu filmās. Mikelsens sev pievērsa pasaules uzmanību ar lomu divdesmit pirmajā Džeimsa Bonda filmā "Kazino Royale" (2006). Piedalījies arī tādās filmās kā "Karaliskā dēka" (2012), "Medības" (2012), "Doktors Streindžs" (2016), "Rogue One: Zvaigžņu karu stāsts" (2016), "Pazuduši ledājos" (2018), "Vēl pa mēriņam" (2020), "Taisnās tiesas jātnieki" (2020), "Indiana Džonss un Likteņa rats" (2023), "Apsolītā zeme" (Bastarden, 2023).

Par dalību dāņu filmā "Medības" saņēmis Kannu kinofestivāla balvu kā labākais aktieris. Divas reizes saņēmis Eiropas Kino balvu kā labākais aktieris — par lomām filmās "Vēl pa mēriņam" un "Apsolītā zeme".

Piedalījies arī seriālā "Hanibāls" (2013—2015), par ko 2013. gadā saņēmis Saturna balvu kā labākais televīzijas aktieris.

Madsa Mikelsena brālis Lāšs arī ir pazīstams dāņu aktieris.


Olīvija Kolmane

Sāra Karolīna Sinklēra (, dzimusi ), plašāk pazīstama kā Olīvija Kolmane (Olivia Colman), ir angļu aktrise.

Savu karjeru Kolmane sāka britu seriālā Peep Show (2003—2015). Bijušas arī vairākas citas lomas seriālos, kā Green Wing (2004—2006), That Mitchell and Webb Look (2006—2008), Beautiful People (2008—2009), Rev. (2010—2014), Flowers (2016—2018) un "Asprātīgā sieviete" (Fleabag, 2016—2019). 2013. gadā saņēmusi divas BAFTA televīzijas balvas par lomām seriālos Twenty Twelve (2011—2012) un Accused (2012).

Kolmane sev kritiķu uzmanību pievērsa par sniegumu seriālā Broadchurch (2013—2017), par ko viņa 2014. gadā ieguva BAFTA televīzijas balvu kā labākā aktrise. 2016. gadā piedalījusies seriālā "Nakts menedžeris" (The Night Manager, 2016), par ko viņa ieguva Zelta globusa balvu. 2019. un 2020. gadā viņa attēloja Karalieni Elizabeti II Netflix seriālā "Kronis", par ko viņa ieguva Emmy balvu un Zelta globusa balvu kā labākā aktrise drāmas televīzijas seriālā. Seriālā Heartstopper (2022—) tēlo Nika Nelsona mammu, Sāru.

Piedalījusies arī vairākās filmās, kā "Krutie kruķi" (2007), "Tiranozaurs" (Tyrannosaur, 2011), "Dzelzs lēdija" (2011), "Karaļa vizīte" (Hyde Park on Hudson, 2012), "Omārs" (2015), "Slepkavība Austrumu ekspresī" (2017) un "Favorīte" (2018). Ierunājusi tēlu animācijas filmā "Nelabojamais Rons" (2021). Par Annas Stjuartes atveidojumu filmā "Favorīte" 2019. gadā saņēmusi BAFTA kino balvu un ASV Kinoakadēmijas balvu kā labākā aktrise galvenajā lomā. Vēl divreiz nominēta ASV Kinoakadēmijas balvai — par lomām filmās "Tēvs" (2020) un The Lost Daughter (2021).


Lalita Muižniece

Lalita Muižniece (dzimusi Lalita Lāce 1935. gada 11. augustā Rīgā) ir latviešu rakstniece un valodniece.


Gunārs Bībers

Gunārs Bībers (dzimis Alsviķu pagastā) ir latviešu literatūrzinātnieks, teātra kritiķis un pedagogs.

G. Bībers beidzis Strautiņu septiņgadīgo skolu (1947), Alūksnes vidusskolu (1951), Latvijas Valsts Universitātes Vēstures un filoloģijas fakultātes Latviešu valodas un literatūras nodaļu (1956). No 1956. līdz 1961. gadam Jūrmalas 4. vidusskolas skolotājs. No 1968. līdz 1985. gadam docētājs Latvijas Valsts Universitātes Filoloģijas fakultātē, no 1985. līdz 1991. gadam LVU Pedagoģijas fakultātē, no 1991. līdz 2011. gadam Latvijas Kultūras akadēmijā.

Publikācijas kopš 1959. gada. Trīs monogrāfiju autors. Publicējis rakstus par drāmas teorijas jautājumiem, recenzijas par Gunāra Priedes, Paula Putniņa, Harija Gulbja, Jāņa Jurkāna, Leldes Stumbres lugām, pārskatus par latviešu dramaturģiju. Sastādījis vairāku rakstnieku darbu izlases un kopkrājumus.

Apbalvots ar Triju Zvaigžņu ordeni (1995). Jēkaba Dubura balva (2021). Literatūras gada balva par mūža ieguldījumu (2020).


Ferdinands Vrangelis

Ferdinands Frīdrihs Georgs Ludvigs fon Vrangelis (, ; dzimis , miris ) bija vācbaltu izcelsmes Krievijas flotes virsnieks, polārpētnieks, ģeogrāfs un valstsvīrs, admirālis, viens no Krievijas Ģeogrāfijas biedrības dibinātājiem, Jūras lietu ministrijas vadītājs, Krievijas Amerikas 6. gubernators.


Skansins

Skansins () ir vēsturisks cietoksnis pie Fēru salu galvaspilsētas Touršahavnas ostas.

Cietoksni 1580. gadā izbūvēja korsārs Magnuss Heinasons (1548 – 1589). Tas tika ievērojami paplašināts 1780. gadā un arī vēlākos laikos. Otrā pasaules kara laikā cietoksnī atradās britu garnizons. Cietokšņa teritorijā uzcelta bāka. Saglabāti gan senie dāņu, gan britu lielgabali. No cietokšņa paveras lielisks skats uz Touršhavnu un Nelsojas salu.


Fēru Salu Mākslas muzejs

Fēru Salu Mākslas muzejs () ir 1989. gadā dibināts mākslas muzejs Fēru salu galvaspilsētā Touršhavnā. Muzejs atrodas Touršhavnas parka ziemeļos. Muzejs sastāv no divām daļām - vēsturiskās kolekcijas un mākslas galerijas. Eksponātu vidū ir Fēru Salu mākslinieku darbi.


Fēru Salu Ziemeļu māja

Fēru Salu Ziemeļu māja () ir 1983. gadā uzcelts kultūras centrs Fēru Salu galvaspilsētā Touršhavnā. Kultūras centrs uzcelts ar Ziemeļu Ministru padomes atbalstu.


TRISAT

TRISAT ir Slovēnijas viens no diviem pirmajiem pavadoņiem; otrs ir NEMO-HD. Abi orbītā tika palaisti . Zemes tālizpētes Nanopavadoņa projektu vada Mariboras Universitāte.

Kosmiskais aparāts tika veidots Cubesat 3U formā uz Slovēnijas uzņēmuma SkyLabs platformas NANOsky I bāzes. Galvenais instruments bija miniaturizēta īsviļņu infrasarkanā hiperspektrālā kamera, ko izgatavoja SkyLabs. Starta konfigurācijā pavadoņa izmēri bija 11 × 12 × 34 cm, masa — 3,79 kg. Tam bija izvēršamas saules baterijas.


Fēru Salu Nacionālais muzejs

Fēru Salu Nacionālais muzejs () ir 1898. gadā dibināts nacionālais muzejs Fēru salu galvaspilsētas Touršhavnas ziemeļu pievārtē, Hoivikā. Muzejs veltīts Fēru Salu dabas un kultūras vēstures atspoguļošanai. Kopš 1996. gada muzejs atrodas jaunā ēkā. Netālu no muzejam galvenās ēkas eksponēta arī Fēru Salas saimniecība, kas celta 1812. gadā, bet iekštelpas iekārtotas 20. gadsimta sākuma stilā.


Armēņu fidaji

Armēņu fidaji (rietumu Fedayi; austrumu Fidayi), arī armēņu bandas un armēņu milicija, bija armēņu civiliedzīvotāji, kuri izveidoja pašaizsardzības vienības un neregulāras bruņotas bandas, reaģējot uz armēņu masveida slepkavībām un noziedznieku, kurdu bandu un Osmaņu impērijas bruņoto spēku veiktajām armēņu ciematu sagrābšanām un izlaupīšanām sultāna Abdulhamida II valdīšanas laikā 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā, īpaši 1894.-1896. gados. Viņu galamērķis bija izcīnīt armēņu autonomiju (armēnakani) vai neatkarību (dašnaki un hunčaki) atkarībā no viņu ideoloģijas un armēņu tābrīža apspiešanas pakāpes.

Daži no galvenajiem fidaju kaujiniekiem, saskaņā ar Armēnijas Revolucionārās Federācijas (ARF) vadītāju vienošanos piedalījās arī Persijas konstitucionālajā revolūcijā, kas notika tajā pašā laikā.

Armēņu termins "fidaji" ir atvasināts no fidā'īyūn, burtiski nozīmējoša "upurētāji". Ar šo vai līdzīgu nosaukumu ("fedaji", "fedaīni" utt.) pazīstami dažādu zemju un laikmetu paramilitāru grupu dalībnieki.


Fēru Salu Nacionālā bibliotēka

Fēru Salu Nacionālā bibliotēka () ir nacionālā bibliotēka Fēru Salu galvaspilsētā Touršhavnā. Tā ir lielākā bibliotēka Fēru Salās un pasaulē lielākā fēru valodas literatūras krātuve.

Bibliotēku 1828. gadā nodibināja Fēru Salu gubernators Kristians Ludvigs Tillišs ar Dānijas karaļa ikgada subsīdiju. 1830. gadā bibliotēka ieguva atsevišķas telpas. Strauja bibliotēkas attīstība sākās pēc Pirmā pasaules kara, kad par bibliotēkas vadītāju kļuva profesionāls bibliotekārs Madss Jakobsens. Fēru valodas konflikta laikā (1908—1938) bibliotēkā pulcējās nacionāli noskaņoti literāti un politiķi. 1931. gadā bibliotēka pārcēlās uz jaunu ēku. Kad 1948. gadā nodibinājās Fēru Salu autonomija, bibliotēkas finansējums tika palielināts. 1952. gadā Fēru Salu Nacionālā bibliotēka kļuva par obligātā eksemplāra bibliotēku, bet 1980. gadā tā pārcēlās uz speciāli bibliotēkai projektētu ēku.


Ķemeru iela (Rīga)

Ķemeru iela ir iela Rīgā, Zemgales priekšpilsētā, Šampēterī. Ķemeru iela sākas krustojumā ar Volguntes ielu un beidzas ar strupceļu pie Kalnciema tilta satiksmes pārvada (gājējiem iespējams savienojums ar Baseina ielu). Kopējais ielas garums ir 230 metri, tā ir klāta ar bruģa segumu. Ielā ir savrupmāju apbūve.

Iela ir nosaukta Ķemeru — agrāk pilsētas, mūsdienās Jūrmalas pilsētas daļas — vārdā.

Ķemeru iela ir savienota ar Volguntes ielu (T veida krustojums).


Ziemeļu salu tunelis

Ziemeļu salu tunelis () ir 2006. gadā atklāts 6,2 kilometrus garš divu joslu zemūdens autotranporta tunelis Fēru Salās.

Tas izmaksāja vairāk nekā 53 miljonus eiro un savieno Eisturojas un Borojas salas. Šķērsojot Leirvikfjorda šaurumu, tas sasniedz 150 metru zem jūras līmeņa atzīmi. Tuneli 2019. gadā izmantoja 3585 automašīnas dienā.


Eisturojas tunelis

Eisturojas tunelis () ir 2020. gadā atklāts 11,238 kilometrus garš divu joslu zemūdens autotransporta tunelis Fēru Salās.

Tas savieno Streimojas un Eisturojas salas. Šķērsojot Tangafjorda šaurumu un Skolfjordu, tas sasniedz 189 metru zem jūras līmeņa atzīmi. Zem Skolfjorda 72,6 metrus zem jūras līmeņa tunelis sadalās vairākos virzienos, un tas ir pasaulē pirmais izbūvētais zemūdens apļveida krustojums. Tuneļa izmaksas — apmēram 175 miljoni eiro.


Voaras tunelis

Voaras tunelis () ir 2002. gadā atklāts 4,940 kilometrus garš divu joslu zemūdens autotransporta tunelis Fēru Salās.

Tas savieno Voaras salu, kur atrodas Voaras lidosta, un Streimojas salu, kur atrodas galvaspilsēta Touršhavna. Šķērsojot Vestmannasunda šaurumu, tas sasniedz 105 metru zem jūras līmeņa atzīmi. Ieguldītās investīcijas 32,2 miljonu eiro apmērā atmaksājās 2016. gadā.


Suecas kanāla sastrēgums

"Dzeltenās flotes" iestrēgšana Suecas kanālā 1967.—1975. gadā Sastrēgums 1990. gadā kuģa Robert Lee avārijas dēļ Sastrēgums 2004. gadā kuģa Tropic Brilliance avārijas dēļ Sastrēgums 2021. gadā kuģa Ever Given avārijas dēļ


Dzeltenā flote

Dzeltenā flote bija 15 kuģi, kas izrādījās iestrēguši Suecas kanālā 1967. gada jūnijā līdz ar Sešu dienu kara sākumu starp Izraēlu un tās musulmaņu kaimiņvalstīm, ieskaitot kanālu pārvaldošo Ēģipti. Izraēlas karaspēks ātri sasniedza kanālu un, lai nepieļautu pretinieka kustību pa to, ēģiptiešu flote mīnēja to un nogremdēja savus kuģus tā galos. Karš ātri beidzās, taču kanāls palika bloķēts un pildīja demarkācijas līnijas funkciju. Tikai 1975. gadā, pēc ASV flotes veiktās atmīnēšanas, kustība pa kanālu tika atjaunota un "Dzeltenā flote" atstāja savas enkurvietas, bet tikai divi no kuģiem — abi rietumvācu — izrādījās vēl spējīgi nokļūt mājās bez remonta saviem spēkiem.


Vrangeļa sala (rezervāts)

Valsts rezervāts «Vrangeļa sala» () ir stingra aizsardzības režīma Krievijas valsts dabas rezervāts. Izvietojies Ziemeļu Ledus okeānā un aizņem Vrangeļa salu un Heralda salu un apkārtējo jūras akvatoriju. Administratīvi ietilpst Čukotkas autonomā apvidus Iviltinas rajonā. Rezervāta administrācija atrodas Pevekā, pakļauta Krievijas Federācijas Dabas resursu un ekoloģijas ministrijai.


Artašata

Artašata () ir pilsēta Armēnijā, Ararata marzē administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Araksas upes krastos, aptuveni 30 km uz dienvidaustrumiem no Armēnijas galvaspilsētas Erevānas. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 21,3 tūkstoši iedzīvotāju.

Aptuveni 5 km uz dienvidaustrumiem atrodas senā Artaksatas pilsēta, kas savulaik bija Armēnijas Karalistes galvaspilsēta.


Sona Ahmadli

Sona Ahmadli (; dzimusi Baku) ir bijusī azerbaidžāņu brīvā stila cīkstone, Eiropas čempione, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.


Volga Hiļko

Volga Hiļko (; dzimusi ) ir bijusī baltkrievu brīvā stila cīkstone, 2004. un 2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībniece, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.


Liberlenda

Liberlendas Brīvā Republika ir mikronācija, kura pretendē uz neapdzīvotām zemēm Donavas labajā krastā pie Serbijas un Horvātijas robežas. čehu labēji liberālais politiķis un aktīvists Vīts Jedlička pasludināja Liberlendas izveidi. Liberlendas platība ir aptuveni 7 km². Liberlendas teritorija ir izveidota teritorijā, kuru Horvātija atzīst par Serbijas daļu, bet Serbija to nav savā teritorijā iekļāvusi.


Kālmāns Kaločai

Kālmāns Kaločai, arī Kālmāns Kaločajs (, , , dzimis , miris ) bija ungāru esperantistu dzejnieks, tulkotājs un redaktors, kurš ievērojami ietekmēja esperanto kultūru gan tās literatūrā, gan pašā valodā, izmantojot oriģināldzeju un literāro darbu tulkojumus no dzimtās ungāru valodas un citām Eiropas valodām. Daļa viņa darbu tika publicēta ar dažādiem pseidonīmiem, tai skaitā Kolomano Kaloĉajo (vārda esperantizētā forma), C.E.R. Bumi, Kopars, Alekss Kajs, K. Stelovs, Malice Piks un Peters Peneters. Esperantistu sabiedrībā pazīstams arī tikai pēc vārda Kolomano.


Svangaskars

Svangaskars () ir daudzfunkcionāls stadions Fēru Salu Eisturojas salā, kuru parasti izmanto futbola spēlēm. Komplekss sastāv no diviem futbola laukumiem un sporta halles. Līdz 1999. gadam, kad tika uzbūvēts Touršvotla stadions, šajā stadionā bāzējās Fēru Salu futbola izlase. 6000 skatītāju lielais stadions atklāts 1980. gadā un šeit bāzējās Fēru Salu futbolkomanda B68 Toftir.


Atlantic Airways

Atlantic Airways ir 1987. gadā dibināta Fēru Salu nacionālā lidsabiedrība. Tās galvenā mītne atrodas Voaras lidostā, kas ir arī lidsabiedrības bāzes lidosta.


Kringvarp Føroya

Kringvarp Føroya ir Fēru Salu sabiedriskais medijs. Tā galvenā mītne atrodas Fēru salu galvaspilsētā Touršhavnā, blakus Fēru Salu Ziemeļu mājai.

Sabiedriskais medijs izveidots 2005. gadā, apvienojot 1957. gadā dibināto Fēru Salu radio (Útvarp Føroya) un 1984. gadā dibināto Fēru Salu televīziju (Sjónvarp Føroya). Pēc likuma 1/3 no TV un radio programmām jābūt fēriešu valodā. Kringvarp Føroya raida vienu TV kanālu.


Föroya Bjór

Föroya Bjór ir alus darītava Fēru Salu Borojas salas Klaksvikas pilsētā. Bez alus Föroya Bjór ražo arī bezalkoholiskos dzērienus un minerālūdeni.

Tā ir vienīgā alus darītava Fēru Salās kopš 2007. gada, kad uzņēmējdarbību pārtrauca 1847. gadā dibinātā darītava Restorffs Bryggjarí. Alus darītava dibināta 1888. gadā, pēc tam, kad Simuns Hansens 1883. gadā devās uz Dāniju, kur apguva alus darīšanas amatu un atgriezās Fēru salās. Kopš 2009. gada Föroya Bjór eksportē alu uz Islandi.


Ermistu ezers

Ermistu ezers () ir ezers Igaunijas dienvidrietumos, Pērnavas apriņķī uz ziemeļiem no Testamā. Ezeram lēzeni krasti, sapropeļa nogulsnes. Bagāts ar zivīm un ūdensputniem. Notece uz Pērnavas līci.


Notamā

Notamā () ir 0,059 km² liela neapdzīvota saliņa Igaunijas Monzunda arhipelāgā uz rietumiem no Sāremā salas Vilsandi nacionālā parka teritorijā. Saliņa ir tālākais Igaunijas rietumu punkts.


Vīrelaida

Vīrelaida () ir 0,87 km² liela neapdzīvota sala Igaunijas Monzunda arhipelāgā uz austrumiem no Muhu salas. Uz salas atrodas Vīrelaidas bāka. Salas augstākā vieta ir 4,5 metri virs jūras līmeņa.


Lovejoy

Lovejoy ir BBC komēdijdrāmas televīzijas seriāls. Raidījuma pirmā sērija iznāca un kopš tā laika ir iznākušas 6 sezonas ar 71 epizodēm.


Toross

Toross (no — 'ledus kaudze') ir ledus krāvumi jūrās, upēs un ezeros, kas veidojas vēja un viļņu darbības rezultātā saraujoties ledus segai. Tas ir sastopams atklātajā Ziemeļu Ledus okeānā, Austrumsibīrijas un Čukču jūrā, kā arī Boforta un Baltijas jūrā. Toross aizņem līdz 30-40 % no kopējās jūras ledus platības un aptuveni pusi no kopējā jūras ledus apjoma.


Kazaņa (stacija)

Kazaņa ir Gorkijas dzelzceļa Kazaņas reģiona stacija, kas atrodas Tatarstānas galvaspilsētā Kazaņā, Krievijā.


Vikipēdija albāņu valodā

Vikipēdija albāņu valodā () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija albāņu valodā. Pirmais ieraksts Vikipēdijas albāņu valodas versijā izveidots .

2014. gadā tika izveidota Vikimedijas albāņu valodas dalībnieku grupa (; , saīsinājumā — WoALUG), kuras mērķis ir atbalstīt Vikipēdiju albāņu valodā un citus ar albāņu valodu saistītos projektus, veicinot informācijas brīvību un Vikipēdijas kultūru. Šajā dalībnieku grupā ir iesaistījušies cilvēki no Albānijas, Kosovas, kā arī no Ziemeļmaķedonijā dzīvojošo albāņu kopienas.


Rodžers Dīkinss

Sers Rodžers Aleksandrs Dīkinss (; dzimis Torkī, Apvienotajā Karalistē) ir angļu kinooperators. Ieguvis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas par labāko operatora darbu filmās "Pa asmeni skrejošais 2049" (2017) un "1917" (2019).

2021. gadā R. Dīkinss tika iecelts bruņinieku kārtā un ieguva titulu "sers" (Sir).


Logaras ieleja

Logaras ieleja () ir ieleja Kamnikas-Saviņas Alpos, Solčavas pašvaldībā, Slovēnijā. Tās ainavu parks ir 24,75 kvadrātkilometru platībā. Ielejas slovēņu nosaukums ir samērā jauns un cēlies no Logar Farm, kas savukārt radies no log (burtiski - "purvaina pļava"). 1987. gadā ielejai tika piešķirts aizsargājamo ainavu parka statuss.


Konija Nīlsena

Konija Nīlsena (, dzimusi Frederikshavnā, Dānijā) ir dāņu aktrise. Filmējusies tādās filmās kā "Gladiators" (2000), "Bīstamā fotogrāfija" (2002), The Hunted (2003), "Ledus raža" (2005), "Neviens" (2021), kā arī pievienojusies DC Extended Universe, attēlojot Hipolitu filmās "Brīnumsieviete" (2017), "Taisnības līga" (2017) un "Brīnumsieviete 1984" (2020).

No 2004. līdz 2012. gadam Nīlsena bija kopā ar grupas Metallica bundzinieku Larsu Ulriku. Pārim ir kopīgs bērns.


Tartu Jāņa baznīca

Tartu Jāņa baznīca () ir 14. gadsimta luterāņu baznīca Igaunijā, Tartu vecpilsētā.

Celta 14. gadsimtā vecākas baznīcas vietā un veltīta Jānim Kristītājam. Atjaunota gan pēc Ziemeļu kara, gan Otrā pasaules kara postījumiem.


Ķiršu iela (Rīga)

Ķiršu iela ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Dzirciema apkaimē. Ielas garums ir 290 metri un tā visā garumā ir klāta ar asfalta segumu. Tā sākas krustojumā ar Dārza ielu un beidzas krustojumā ar Eiženijas ielu. Ķiršu ielā ir tikai savrupmāju apbūve.


Alatskivi pils

Alatskivi pils (, ) ir 19. gadsimta neogotiska muižas pils, kas atrodas Igaunijas austrumos, Tartu apriņķī, netālu no Peipusa. Pils atvērta apskatei.

Rakstos muiža pirmoreiz minēta 1601. gadā, kad Zviedrijas karalis Gustavs II Ādolfs to piešķīra savam sekretāram Johanam Adleram Salvijam. 1642. gadā muiža nonāca Daugavgrīvas cietokšņa komendanta Joahima Kronmana īpašumā. 1753. gadā tā nonāca Stakelbergu, bet 1870. gadā Nolkenu īpašumā. No 1876. līdz 1885. gadam muižas kungu māja tika pārbūvēta un ieguva pašreizējo izskatu, par paraugu ņemot Balmoralas pili Skotijā. 1919. gadā pils tika nacionalizēta. Pēc tam tajā dažādos laikos darbojās skola, kavalērijas barakas, kolhoza kantoris, kino, bibliotēka. No 2005. līdz 2011. gadam pilī notika restaurācija, atjaunojot vēsturisko izskatu. Ap pili iekārtots parks ar dīķiem.


Lauriakuma

Lauriakuma () bija nozīmīga romiešu leģionāru apmetne un ciemats pie impērijas Donavas robežas. Atradās mūsdienu Austrijas pilsētas Ensas robežās, pie Ensas upes ietekas Donavā.

Liela daļa atradumu mūsdienās ir izstādīta Lauriakumas muzejā.


Kalēti (stacija)

Kalēti ir dzelzceļa stacija līnijā Priekule—Kalēti starp pieturas punktu Apule un Lietuvas robežu. Tā atrodas Dienvidkurzemes novada Kalētu pagastā. Pie stacijas apdzīvotā vieta ir Ozoli.


Argosas Heraons

Argosas Heraons () ir sengrieķu dievietes Hēras svētnīca Peloponēsā, Grieķijā, ap 8,5 km uz ziemeļaustrumiem no Argosas, ap 6 km uz dienvidiem no Mikēnām, un ap 8,5 km ziemeļrietumiem no Midejas. Tuvākā apdzīvotā Neoireo atrodas 2,3 km uz dienvidiem no Heraona. Pausānijs, kurš apmeklēja šo svētnīcu 2. gadsimtā, šo vietu sauca par Prosimnu (Προσύμνη). Svētnīca veltīta "Argosas Hērai", kuras nosaukums (Ἥρη Ἀργείη) sastopams vēl Homēra "Iliādā". Pati Hēra pasludina, ka ir Argosas aiztāve (Iliāda IV, 50–52): "Visvairāk man tīkamas tik trīs slaveno ahajiešu pilsētas - kalnainā Sparta un un pilsēta Argosa un pilsēta Mikēnas."


Nazars (amulets)

Nazars, arī nazārs, ir acs formas amulets, kas, pēc lietotāju domām, aizsargā pret "ļauno aci". Šis vārds radies no (; ), kurā tas apzīmē redzi, novērošanu, uzmanību un citus saistītus jēdzienus, un iegājies Eiropā caur tjurku valodām (; ). Daudzas citas valodas — hindi, urdu, puštu, bengāļu, kurdu, persiešu, pandžabu un citas ir aizguvušas šo vārdu. Turcijā tas ir vispopulārākais no amuletiem un pazīstams ar nosaukumu "pērlīte pret ļaunu aci", nazar boncuğu (pēdējais vārds ir atvasinājums no boncuk, "lodīte"), Grieķijā zināms kā mati (ļaunā acs). Spānijā un Portugālē viņu bieži sauc par "turku aci", jo tur šis amulets saistās vispirms ar Turciju. Tomēr Turcijas teritorijā tas bijis pazīstams vēl pirms tjurku ierašanās.


TTÜ100

TTÜ100 jeb Hämarik ir Igaunijas tehnoloģiju demonstrācijas un Zemes tālizpētes nanopavadonis. Tas orbītā tika palaists . Pavadonis ir daļēji darbspējīgs. Projektu vada Tallinas Tehniskā universitāte (Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ).

2014. gadā Tallinas Tehniskās universitātē tika sākta Mektory nanosatellite programma, lai izgatavotu divus pavadoņus: TTÜ100 jeb Hämarik ("krēsla") un TTÜ101 jeb Koit ("ausma"). Galvenais pavadoņu uzdevums bija demonstrēt Zemes novērošanas tehnoloģijas. Projektā piedalījās universitātes darbinieki un studenti. Kosmosā pirmais tika palaists TTÜ101 2019. gada 5. jūlijā.

Kosmiskais aparāts tika veidots Cubesat 1U formā. Galvenais instruments bija attēlveidošanas kamera ar RGB sensoru redzamās gaismas attēlu iegūšanai un NIR sensoru tuvi infrasarkanā diapazona attēlu iegūšanai. Pavadonim bija paredzēti arī zinātniski eksperimenti: skaitļošanas defektu tolerances un optisko sakaru eksperiments.


Latvijas futbola izlase 2022. gada Pasaules kausa kvalifikācijā

Latvijas futbola izlase laika posmā no 2021. gada marta līdz novembrim piedalījās 2022. gada Pasaules kausa kvalifikācijas turnīrā. Latvijas pretinieki kvalifikācijā bija Nīderlande, Turcija, Norvēģija, Melnkalne un Gibraltārs.


Krustā sišana

Krustā sišana ir vēsturisks soda vai nāvessoda veids, kurā upuris tiek piesiets vai pienaglots pie lielas koka sijas un atstāts karāties, iespējams, vairākas dienas, līdz galīgai nāvei no nespēka un nosmakšanas. Romieši to izmantoja kā sodu. Krustā sišana dažās pasaules daļās tika izmantota vēl divdesmitajā gadsimtā.

Jēzus no Nācaretes krustā sišana ir kristietības centrālais punkts, un krusts (dažkārt attēlojot pie tā pienagloto Jēzu) ir galvenais reliģiskais simbols daudzām kristiešu baznīcām.


2021. gada F1 sezona

2021. gada F1 sezona, oficiāli pazīstama kā 2021. gada FIA Pirmās formulas Pasaules čempionāts (), bija Starptautiskās Automobiļu federācijas (FIA) sankcionētās Pirmās formulas 72. čempionāta sezona.

Par 2021. gada pasaules čempionu kļuva Makss Verstapens, kuram tas bija pirmais tituls karjerā. Viņš kļuva par pirmo Nīderlandes pilotu, kurš kļuvis par F1 pasaules čempionu. Iepriekšējās sezonas titula ieguvējs Luiss Hamiltons finišēja 2. vietā. Astoto sezonu pēc kārtas Konstruktoru kausa ieguvēju kļuva Mercedes komanda. Pirmo reizi kopā 2008. gada sezonas pilots, kurš uzvarēja čempionātu, nebija no Konstruktoru kausu ieguvušās komandas.

Pirms sezonas pēdējā posma, , Verstapenam un Hamiltonam bija vienāds punktu skaits. Tajā Verstapens pēdējā aplī apsteidza Hamiltonu, tādējādi nodrošinot uzvaru kopvērtējumā. Mercedes komanda sākotnēji protestēja sacīkstes rezultātus, tomēr pēc viņu protesta noraidīšanas, komanda izlēma rezultātus neapelēt.


TTÜ101

TTÜ101 jeb Koit ir Igaunijas tehnoloģiju demonstrācijas un Zemes tālizpētes nanopavadonis. Tas orbītā tika palaists . Pavadonis ir daļēji darbspējīgs. Projektu vada Tallinas Tehniskā universitāte (Tallinna Tehnikaülikool, TTÜ).

2014. gadā Tallinas Tehniskās universitātē tika sākta Mektory nanosatellite programma, lai izgatavotu divus pavadoņus: TTÜ100 jeb Hämarik ("krēsla") un TTÜ101 jeb Koit ("ausma"). Galvenais pavadoņu uzdevums bija demonstrēt Zemes novērošanas tehnoloģijas. Projektā piedalījās universitātes darbinieki un studenti. Kosmosā pirmais nokļuva TTÜ101; otrs tika palaists TTÜ100 2020. gada septembrī.

Kosmiskais aparāts tika veidots Cubesat 1U formā. Galvenais instruments bija attēlveidošanas kamera ar RGB sensoru redzamās gaismas attēlu iegūšanai un NIR sensoru tuvi infrasarkanā diapazona attēlu iegūšanai. Pavadonim bija paredzēti arī zinātniski eksperimenti: skaitļošanas defektu tolerances un optisko sakaru eksperiments.


Lucky-7

Lucky-7 ir Čehijas tehnoloģiju demonstrācijas nanopavadonis. Tas orbītā tika palaists . Pavadonis ir daļēji darbspējīgs. Projektu vada uzņēmums SkyFox Labs.

Pavadonis tika izveidots, lai pārbaudītu kosmosa vides ietekmi uz komerciāli pieejamās elektronikas uzticamību, pamatojoties uz vismodernākajiem pusvadītājiem. Tajā ir arī radiācijas sensori ar iespēju fiksēt gamma uzliesmojumus un kamera, lai novērotu ziemeļblāzmu.


Johans Lihtenšteins

Johans Nikolauss Lihtenšteins (Johann Nikolaus Heinrich Lichtenstein, 1787–1848) bija Jelgavas pilsētas ārsts.


Magdala

Magdala (, , arī Migdala) bija sena Galilejas pilsēta mūsdienu Izraēlas teritorijā, Bībelē minēta kā Marijas Magdalēnas dzimtā pilsēta.

Vārds Magdala aramiešu valodā nozīmē 'skaists', 'varens' vai 'tornis', ivritā migdal — 'tornis'. Talmūdā šī pilsēta tiek saukta "Magdal Nunaja", kas nozīmē "zivju tornis", bet Marka evaņģēlijā — "Dalmanuta". Ar vārdu Magdala Jaunajā Derībā pilsēta tiek minēta Mateja evaņģēlijā: "Un Viņš tos ļaudis atlaidis, kāpa laivā un nāca uz Madaļas robežām." (jaunajā tulkojumā "Magadanas robežās").

Pilsēta atradās Kinnereta ezera (zināma arī kā Galilejas jūra un Tiberija ezers) krastā, auglīgā Kinnereta līdzenuma dienvidu galā, bijušās Naftaļa cilts apgabalā, netālu no Kapernaumas.

Mūsdienās blakus vēsturiskajai Magdalai atrodas arābu ciems Almadždala un ebreju apmetne Migdala.


Šerods Brauns

Šerods Kempbels Brauns (Sherrod Campbell Brown, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Demokrātisko partiju. Kopš 2007. gada ir ASV senators, pārstāvot Ohaio štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Brauns bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1993. līdz 2007. gadam pārstāvot Ohaio 13. kongresa apgabalu. Vēl pirms tam no 1983. līdz 1991. gadam bija Ohaio štata sekretārs.

Brauns piedzima Mensfīldā, Ohaio štatā, Emīlijas un Čārlza Braunu ģimenē. 1974. gadā Brauns ieguva bakalaura grādu Jeila Universitātē. Koledžas laikā Brauns 1972. gada ASV prezidenta vēlēšanās atbalstīja un aģitēja par Džordžu Makgovernu. Pēc Jeila Universitātes absolvēšanas Brauns studēja Ohaio štata Universitātē.

1982. gadā Brauns tika ievēlēts par Ohaio štata sekretāru. Kā štata sekretārs Brauns koncentrējās uz vēlētāju reģistrācijas piejamību štatā. 1992. gadā Brauns tika ievēlēts par ASV Pārstāvju palātas pārstāvi no Ohaio 13. kongresa apgabala. 2006. gadā viņš tika ievēlēts ASV Senātā.

Pēc tam, kad Brauns tika pārvēlēts uz savu trešo pilnvaru termiņu Senātā, 2018. gadā, viņš tika uzskatīts par potenciālo Demokrātu partijas kandidātu uz 2020. gada ASV prezidenta vēlēšanām, taču viņš paziņoja, ka tomēr nekandidēs uz prezidenta amatu.

Šerods Brauns ir viens no sešiem ASV senatoriem, kurš sevi reliģiski pozicionē kā luterāni.


Tartu rātsnams

Tartu rātsnams () ir 18. gadsimta baroka stila rātsnams Igaunijas dienvidaustrumos, Tartu pilsētā. Atrodas vecpilsētas centrā, Rātsnama laukuma rietumos ar fasādi uz Emajegi upi.

Esošā celtne ir jau trešā ēka, kas uzcelta šajā vietā. Tartu rātsnams tika celts pēc 1775. gada Lielā Tartu ugunsgrēka, kas iznīcināja pilsētas centru. Tās autors ir Rostokā dzimušais arhitekts Johans Heinrihs Bartolomejs Valters (1734 – 1802). Ēkā bija paredzēta arī telpas arī svaru iestādei un cietumam. Tartu rātsnams stilistiski atgādina Narvas rātsnamu. Tās stilā ir klasicisma, baroka un rokoko iezīmes.


Igaunijas Aviācijas akadēmija

Igaunijas Aviācijas akadēmija () ir 1993. gadā dibināta valsts augstākā mācību iestāde, kas sagatavo aviācijas speciālistus.

Akadēmija atrodas Igaunijas otrās lielākās pilsētas Tartu dienvidu pievārtē pie Tartu lidostas. Līdz 2008. gadam mācību iestādes nosaukums bija Tartu Aviācijas koledža (Tartu Lennukolledž). Kopš 2011. gada akadēmija atrodas jaunā ēkā.


Tartu Universitātes Vecā observatorija

Tartu Universitātes Vecā observatorija () ir 1810. gadā atklāta observatorija, kas atrodas Tartu pilsētas centrā, Domkalnā. Mūsdienās observatorijā iekārtots muzejs, 1964. gadā astronomiskie pētījumi tika pārcelti uz Tartu observatorijas jauno ēku Teraverē uz dienvidrietumiem no Tartu.

Observatorijas ēkas arhitekts ir Tartu Universitātes galvenās ēkas autors Johans Vilhelms Krauze. 1820. gadā par observatorijas direktoru kļuva Frīdrihs Georgs Vilhelms Strūve. Strūve ir Strūves ģeodēziskā loka autors un Tartu Universitātes Vecā observatorija ir šīs triangulācijas uzmērīšanas ķēdes pirmais punkts. 2005. gadā Strūves ģeodēziskais loks tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

1824. gadā observatorijā uzstādīja Fraunhofera refraktoru, kas tolaik bija lielākais pasaulē. 1840. gadā Strūve pārcēlās uz jaundibināto Pulkovas observatoriju, bet par observatorijas direktoru kļuva Mēness atlanta autors Johans Heinrihs fon Medlers (1794—1874). No 1866. līdz 1872. gadam observatorijas direktors bija dāņu matemātiķis un astronoms Tomass Klauzens (1801—1885), bet no 1872. līdz 1891. gadam — Ludvigs Švarcs (1822—1894). Starp pasaules kariem Tartu Vecajā observatorijā strādāja Ernsts Epiks.

1946. gadā observatoriju iekļāva Igaunijas Zinātņu akadēmijas sastāvā. Pēc tam, kad 1964. gadā uzcēla jauno Tartu observatoriju, vecā observatorijas ēka kļuva par administratīvo ēku. 1996. gadā ēku atkal piešķīra Tartu Universitātei. No 2009. līdz 2010. gadam to rekonstruēja un tagad tajā ierīkots muzejs.


Ilisu rezervāts

Ilisu rezervāts, oficiāli Ilisu valsts dabas rezervāts (), ir Azerbaidžānas dabas aizsargājamā teritorija, kas izvietota Lielā Kaukāza dienvidu nogāzēs valsts ziemeļdaļā. Rezervāta vadība atrodas Ilisu ciemā Gahas rajonā.


Johans Gotlībs Fleišers

Johans Gotlībs Fleišers (; 1797-1838) bija vācbaltiešu ārsts un botāniķis. Pētīja Baltijas provinču floras sistematizāciju, grāmatas Flora von Esth-, Liv- und Kurland autors.


Aheru ezers

Aheru ezers () ir ezers Igaunijas dienvidaustrumos, Latvijas pierobežā. Notece pa Lānemetsas strautu uz Gauju.


Vigala

Vigala () ir Kazari upes kreisā krasta pieteka Igaunijas rietumos, Raplas un, neliela daļa lejtecē, Lēnes apriņķī.

Upe ir gandrīz tikpat gara kā Kazari upe, kurā tā ietek. Iztece — no Keavas purva. Augštecē tek ziemeļrietumu virzienā. Sasniedzot Raplu, pagriežas uz dienvidrietumiem. Ietek Kazari pie Jeeēres ciema. Vidustecē pie Konuveres Vigalu šķērso valsts autoceļš A4 (Tallina—Pērnava—Ikla). 1861. gadā uzceltais akmens tilts pār Vigalu pie Konuveres ir arhitektūras piemineklis.


FK Varakļāni

FK Varakļāni ir Latvijas futbola klubs no Varakļāniem, kas pašlaik spēlē Latvijas 3. līgā. FK Varakļāni aizvadījuši vairākas sezonas Madonas novada telpu futbola čempionātā un sākot no 2020. gada startē Latvijas futbola 3. līgā, Ziemeļaustrumu reģionā. Futbola klubā galvenokārt spēlē vietējie Varakļānu spēlētāji, ar papildinājumiem no blakus novadiem. Kluba spēles kreklu aizmugures apakšdaļā ir redzami vārdi Latgaliešu valodā — Celīs brōl (Celies, brāli).


Dutka

Dutka ir ciems Valmieras novada Trikātas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V196, Lisas upes krastā.

Ciems izveidojusies ap bijušās Dutkas muižas (Dutkenhof) centru.


Jaunvāle

Jaunvāle ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P18 un V233 krustojums. Ciems izveidojies ap bijušās Jaunvāles muižas (Neu-Sackenhof) centru.


Cempmuiža

Cempmuiža (agrāk Cempu muiža) ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta dienvidurietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P18 un V182 krustojums.

Ciems izveidojusies ap bijušās Cempu muižas (Zempen) centru.


Saule (Brenguļu pagasts)

Saule ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.


Gaujaslāči

Gaujaslāči ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no dzelzceļa līnijā Rīga—Lugaži.


Pūpoli 1

Pūpoli 1 (agrāk Pūpoli) ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no dzelzceļa līnijā Rīga—Lugaži.


Halliste

Halliste () ir Navesti upes kreisā krasta pieteka Igaunijas dienvidrietumos, Viljandi un Pērnavas apriņķī.

Sākas Karksi-Nuijas apkaimē. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Daļa no upes baseina atrodas Latvijas teritorijā. Lejtecē tek cauri purvu masīviem Somā nacionālā parka teritorijā. Upes krastos atrodas Karksi-Nuija un Abja-Paluoja.


Pūpoli 2

Pūpoli 2, arī Gaujmaļi un Gaujasmala, ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Sprīdītis (ciems)

Sprīdītis ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Saulītes (Brenguļu pagasts)

Saulītes ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Enerģētiķis (Brenguļu pagasts)

Enerģētiķis ir ciems Valmieras novada Brenguļu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Veru (stacija)

Veru dzelzceļa stacija ir piepilsētas dzelzceļa stacija Veru apriņķī Veru pilsētas dienvidu daļā. Vēsturiskā stacijas ēka ir saglabājusies un atrodas Jaama ielā 14.

Caur Veru iet Valgas-Pečoru dzelzceļa posms, kas tika pabeigts 1889. gadā dzelzceļa Rīga-Pleskava-Sanktpēterburga ietvaros. 1919. gadā, Igaunijas brīvības cīņu laikā, stacijas ēka tika pamatīgi sabojāta, vēlāk atjaunota.


Edavārdi

Edavārdi, īstajā vārdā Eduards Gorbunovs (dzimis ), ir latviešu reperis no Rīgas, kurš ir aktīvs Latvijas mūzikā jau vairāk nekā 10 gadus. Izdevis kopumā astoņus albumus un EP, kā arī piedalījies sadarbības projektos ar "Very Cool People", "Riekstu Armiju", "Nova Koma" un "Visas Taisnības". Ieguvis atzinību gan vietējā hiphopā, gan ārpus Latvijas ar tādām dziesmām kā "Kačā Karmu", "Galvaskauss", "Viss Ir Sarežģīti" un "Teikuma Beigās". Pēdējo 10 gadu laikā uzstājies lielākajos Latvijas festivālos, kā arī neskaitāmos pasākumos Rīgā un citviet Latvijā. Edavārdi darbojās apvienībās PKI un "Riekstu Armija", kā arī ir grupas "Singapūras Satīns" dalībnieks.

Edavārdi pirmo albumu "Ej Ellē" izdeva 2007. gada decembrī, pēc kura sekoja divi EP 2009. gadā. Ar 2010. gada relīzi "Izlaušanās" reperis ieguva plašāku popularitāti hip-hopa scēnā, pēc kā sekoja 2013. gada miksteips "Es Esmu Šeit". Tas sasniedza plašāku auditoriju ar tādām dziesmām kā "Lai Arī Kāda Tēma", "Kačā Karmu", "Es Esmu Šeit" un "Skeleti". 2015. gadā tika izdots minialbums "Galvaskauss", savukārt pēc diviem gadiem plašāku publiku sasniedza "Īstas acis". Šajā relīzē ir iekļauta viena no zināmākajām Edavārdi dziesmām "Viss Ir Sarežģīti", kas tapa sadarbībā ar producentu Katapult un Kristīni Prauliņu. 2021. gadā tiek izdots albums "Ekosistēmas".

Ārpus solo darbības Edavārdi aktīvi piedalās dažādos projektos un ir sadarbojies ar zināmākajiem Latvijas izpildītājiem. Reperis ir piedalījies vairākās vietējās hiphopa izlasēs — ir bijis viesmākslinieks reperu Ozola, anša, Skuteļa un citu izpildītāju albumos, kā arī paspējis nonākt džeza mūzikas izlasē. 2011. gadā ar ansi un Arčiju izveidoja grupu "Riekstu Armija" un izdeva albumu "Mobilizācija". 2018. gadā piedalījies projektā "Visas Taisnības", kas atainoja Raimonda Paula un Imanta Ziedoņa satikšanos septiņdesmito gadu nogalē. 2019. gads iezīmējās kā "dzīvās" mūzikas periods, reperim sadarbojoties ar fanka grupu "Very Cool People", Kristīni Prauliņu un reperi ansi, izdodot dzīvo ierakstu "Koncertprogramma Pa Apli", kā arī kopā ar reperi Idus Abra piedaloties garāžroka grupas "Nova Koma" albumā "Vismaz 9 Reizes".

2022 gadā kopā ar Čižiku un Dubru izveidoja apvienību "KRATA", un arī albuma pirmais nosaukums bija KRATA, kur Edavārdi iemēģināja roku drum&bass stila dziesmās. Ši apvienība arī viesojās vairākās Latvijas lielākajās pilsētās ar savu apvienības tūri, t. sk. Rīgā, Liepājā, Ventspilī un Jelgavā.

Vairāki Edavārdi albumi ir tikuši nominēti kā gada labākie hiphopa ieraksti "Zelta Mikrofonā". Reperis ir guvis vairākas uzvaras "Ghetto games" organizētajās brīvrunu cīņās. Grupa "Singapūras Satīns", kurā Edavārdi ir dzirdams zem tādiem pseidonīmiem kā Comic Sans Legend un Barona Centrs, 2020. gadā noslēdza līgumu ar izdevniecību "Universal Music Group".

2023. gada 23. oktobrī Edavārdi kopā ar DJ Dubra & Čižika izdeva jaunu singlu "Atkal Krata" un izziņoja "bēdīgo dziesmu koncertu".


Xcas

Xcas ir atvērtā koda datoru algebras sistēma (CAS), kas paredzēta Microsoft Windows, Apple macOS un Linux.

2000. gadā Bernards Pariss palaida Xcas.

Xcas ir rakstīts C++ programmēšanas valodā.


Sprīdītis (nozīmju atdalīšana)

Sprīdītis var būt: Sprīdītis — latviešu tautas pasakas varonis; «Sprīdītis» — Annas Brigaderes luga; «Sprīdītis» — 1982. gada animācijas filma; «Sprīdītis» — 1985. gada spēlfilma, pasaka; Sprīdītis — apdzīvota vieta Brenguļu pagastā.


Siliņupe (upe)

Siliņupe ir Dūņiera noteice uz Rīgas līci, veidojot robežu starp Lapmežciemu un Bigauņciemu. To šķērso autoceļš P128.


Žakijs Ikss

Žaks Bernārs Ikss (; dzimis ), pazīstams kā Žakijs Ikss (), ir Beļģijas bijušais sacīkšu pilots. Viņš ir sešas reizes uzvarējis Lemānas 24 stundu sacīkstēs, uzvarējis astoņos Formula 1 pasaules čempionāta posmos, kā arī 1983. gada Dakaras rallijā. 1969. un 1970. gadā Ikss Formula 1 pasaules čempionātā pabeidza sezonu 2. vietā.


Jaunāmuiža (Kauguru pagasts)

Jaunāmuiža ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P18.


Miegupīte (Kauguru pagasts)

Miegupīte ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no dzelzceļa līnijas Rīga—Lugaži un Bāles stacijas.


Sapas (ciems)

Sapas ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P20, Miegupes upes krastā.


Lapzeme (nozīmju atdalīšana)

Lapzeme - ģeogrāfisks reģions Skandināvijas galējos ziemeļos Lapzemes lēne - Somijas administratīvā iedalījuma vienība līdz 2009. gadam Lapzemes reģions - Somijas administratīvā iedalījuma vienība no 2009. gada Lapzemes province - Zviedrijas vēsturiskā province


Sapas (vasarnīcu ciems)

Sapas ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Lapzeme (reģions)

Lapzeme () ir viens no Somijas reģioniem valsts galējos ziemeļos. Pēc teritorijas tas ir lielākais valstī. Tas robežojas ar Zviedriju rietumos, Norvēģiju ziemeļos un Krieviju austrumos. No dienvidrietumiem to apskalo Baltijas jūras Botnijas līcis, bet no dienvidiem tā robežojas ar Somijas Ziemeļpohjanmā reģionu.

Reģionā 21 pašvaldība, no kurām četras ir pilsētas (Rovaniemi (62 963 iedzīvotāju), Tornio (21 872), Kemi (21 024) un Kemijervi (7 375)). Sāmi ir šī reģiona pamatiedzīvotāji, taču tagad Lapzemē tie ir mazākumtautība.

Lapzeme tradicionāli tiek uzskatīta par Ziemassvētku vecīša dzimteni.

Reģionā atrodas vairāki nacionālie parki, tostarp, Pallasa-Illestunturi nacionālais parks, kas ir viens no valstī populārākajiem parkiem, Sietes nacionālais parks, Pihes-Luosto nacionālais parks, Rīsitunturi nacionālais parks, un citi.


Gaujmala

Gaujmala ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Segļi

Segļi ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā .

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Gauja (Kauguru pagasts)

Gauja ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Gaujas upes krastā.


Artjoms Boroviks

Artjoms Boroviks (; dzimis , miris ) bija padomju un krievu žurnālists, mediju holdinga kompānijas Совершенно секретно prezidents (1994—2000). Gājis bojā aviakatastrofā Šeremetjevas starptautiskajā lidostā. Viņa tēvs bija pazīstamais žurnālists Henriks Boroviks, ilggadējais ārzemju korespondents ASV.


Dzelzceļa līnija Viļņa—Kauņa

Dzelzceļa līnija Viļņa—Kauņa ir 104 kilometrus gara elekktrificēta dzelzceļa līnija, kas savieno Lietuvas galvaspilsētu un lielāko pilsētu Viļņu ar tās otro lielāko pilsētu Kauņu. Šobrīd Viļņas—Kauņas dzelzceļš ir visintensīvāk izmantotā dzelzceļa līnija Lietuvā. Visā tās garumā līnija ir divceļu (izņemot posmu Kauņas dzelzceļa tunelī). Līnijā pastāv pasažieru satiksme starp Viļņu un Kauņu


R2 (pavadonis)

R2 jeb M6P 2 ir Lietuvas uzņēmuma NanoAvionics pavadonis, kas paredzēts tehnoloģiju pārbaudei kosmosā. Pavadonis orbītā tika palaists 2020. gada 7. novembrī.

R2 pamatā ir NanoAvionics izstrādātā pavadoņu platforma M6P, kas veidota CubeSat 6U formā.


Grīšļi (ciems)

Grīšļi ir ciems Valmieras novada Kauguru pagastā. Atrodas pagasta ziemeļrietumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P18, Gaujas upes krastā.


Ziemeļpohjanmā

Ziemeļpohjanmā (, , ) ir viens no Somijas reģioniem, vēsturiskā Pohjanmā novada ziemeļu daļa. Tas austrumos robežojas ar Krieviju, bet rietumos to apskalo Baltijas jūras Botnijas līcis. Ziemeļos tas robežojas ar Lapzemi, dienvidaustrumos ar Kainū un Ziemeļsavo, dienvidos ar Vidussomiju, bet dienvidrietumos ar Vidusphjanmā reģionu.

Reģionā 30 pašvaldības, no kurām 11 ir pilsētas, no kurām lielākās ir Oulu (192 680), Rāhe (22 606), Ilivieska (14 307), Kūsamo (16 177) un Kalajoki (12 589).

Reģionā ir vairāki nacionālie parki, tostarp, Oulankas nacionālais parks, Sietes nacionālais parks un Rokua nacionālais parks.


LacunaSat 3

LacunaSat 3 jeb LS-3 ir Apvienotās Karalistes uzņēmuma Lacuna Space lietu interneta pavadonis. Tas orbītā tika palaists .

LacunaSat 3 pamatā ir Lietuvas uzņēmuma NanoAvionics izgatavota pavadoņu platforma M3P, kas veidota CubeSat 3U formā. Derīgo kravu piegādāja Lacuna Space, kas paredzēta LoRaWAN signālu uztveršanai no lietu interneta ierīcēm uz zemes, izmantojot uzņēmuma mākoņbāzēto pakalpojumu Lacuna Network. Lacuna Space demonstrācijas projektu atbalsta Eiropas Kosmosa aģentūra un Apvienotās Karalistes Kosmosa aģentūra. Unikālu salokāmu antenu izstrādāja uzņēmums Oxford Space Systems sadarbībā ar EKA.


Kapernauma

Mūsdienās Kapernauma sastāv no divām daļām: rietumu un austrumu. Rietumu daļa pieder Svētās Zemes Kustodijai, un tajā atrodas arheoloģiskais komplekss, kurā ir no vietējā vulkāniskā bazalta veidoti senās apbūves pamati, Baltā sinagoga un Svētā Pētera katoļu baznīca, kas uzcelta Pētera nama iespējamā atrašanās vietā. Kapernaumas austrumu daļa pieder Jeruzalemes pareizticīgajai baznīcai un tur atrodas Svēto Apustuļu klosteris.


Rukatunturi

Rukatunturi () ir 490 metrus augsts fjelds Somijas ziemeļaustrumos, Ziemeļpohjanmā Kūsamo pilsētā. Kopš 1954. gada kalns attīstījies kā ziemas sporta centrs. Iekārtotas 29 nobraucienu trases ar 20 pacēlājiem, apkārtnē atrodas distanču slēpošanas trases 500 kilometru garumā un sniega motociklu trases 600 kilometru garumā.

Rukatunturi apkaimē ierīkotas arī vasaras pārgājienu takas 160 kilometru garumā, 605 kilometru velotakas, šeit iekārtoti sertificēti laivošanas maršruti 350 kilometru garumā. Rukatunturi ir galapunkts 80 kilometrus garajai takai "Lāču aplis" (Karhunkierros), kas lielākoties ved pa Oulankas nacionālā parka teritoriju.


Oulujoki

Oulujoki (, ) ir 106 kilometrus gara Botnijas līča pieteka Somijā, Ziemeļpohjanmā.

Izteka no Oulujervi ezera. Tek ziemeļrietumu virzienā. Ietek Botnijas līcī pie Oulu, kur izveidota Oulu osta.


Dienvidosetijas autonomais apgabals

Dienvidosetijas autonomais apgabals (, , ) bija autonoms apgabals Gruzijas PSR sastāvā no 1922. gada 20. aprīļa līdz 1990. gada 10. decembrim. 1990. gadā teritorija zaudēja autonomijas statusu. Mūsdienās šeit atrodas starptautiski neatzītā Dienvidosetijas Republika.

Dienvidosetijas autonomajā apgabalā dzīvoja lielākoties osetīni (ap 66%) un gruzīni (ap 29%).


Ījoki

Ījoki () ir 370 kilometrus gara upe, Botnijas līča pieteka, Somijā, Ziemeļpohjanmā.

Izteka no Ījervi ezera pie Kūsamo pilsētas. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Ietek Botnijas līcī uz ziemeļiem no Oulu. Upē daudz krāču. Izveidota Hāpakoski HES.


Eds Markijs

Edvards Džons Markijs (Edward John Markey, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Demokrātisko partiju. Kopš 2013. gada ir ASV senators, pārstāvot Masačūsetsas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Markijs bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1976. gada līdz 2013. gadam pārstāvot Masačūsetsas 7. kongresa apgabalu.

1972. gadā Markijs Bostonas koledžā ieguva doktora grādu jurisprudencē. Pēc koledžas absolvēšanas Markijs strādāja par advokātu.

1976. gadā pēc Masačūsetsas 7. kongresa apgabala pārstāvja Torberta Makdonalda nāves Eds Markijs tika ievēlēts par viņa aizvietotāju, saņemot 77% balsu. 2013. gadā, kad Džons Kerijs kļuva par ASV valsts sekretāru, Eds Markijs tika ievēlēts par ASV senatoru, pārstāvot Masačūsetsas štatu.

Pēc GovTrack 2017. gada aptaujas rezultātiem Markijs tika atzīts par trešo liberālāko senatoru ASV Senātā.


Ījervi

Ījervi () ir sarežģītas konfigurācijas ezers Somijā, Ziemeļpohjanmā reģionā, netālu no Krievijas robežas. No ezera iztek Ījoki upe, kas ietek Botnijas līcī.


Rokua nacionālais parks

Rokua nacionālais parks () ir 1956. gadā izveidots nacionālais parks Somijas centrālajā daļā, Ziemeļpohjanmā. Viens no mazākajiem nacionālajiem parkiem valstī. Nacionālajam parkam ir UNESCO ģeoparka statuss. Parka teritorijā tiek aizsargāti veci priežu meži, atrodami drumlini, osi, robežmorēnas.


Oulu lidosta

Oulu lidosta (, ) ir lidosta Somijas centrālajā daļā, 10,6 kilometrus uz dienvidrietumiem no Oulu pilsētas centra. Pēc apkalpotajiem pasažieriem otrā lielākā lidosta valstī, tie ir galvenokārt iekšzemes pasažieri uz/no Helsinkiem.


Kūsamo lidosta

Kūsamo lidosta () ir lidosta Somijā Ziemeļpohjanmā, 6 kilometrus uz ziemeļaustrumiem no Kūsamo pilsētas centra.

Neskaitot čārterlidojumus, lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2021. gadā nodrošināja aviosabiedrības Finnair, Lufthansa, TUI Airways un Windrose Airlines. Visu sezonu notiek iekšzemes lidojumi uz Helsinkiem, bet sezonāli uz 3 valstīm (tās ir Lielbritānija, Vācija un Ukraina).


Rukas tramplīns

Rukas tramplīns () ir tramplīnlēkšanas sporta komplekss Somijā, Ziemeļpohjanmā reģiona Kūsamo pilsētā. 1964. gadā uzceltajā kompleksā ietilpst viens HS142 izmēra tramplīns un divi mazāki. Kompleksā regulāri notiek Pasaules kausa tramplīnlēkšanā posmi.


Kainū

Kainū (, ) ir viens no Somijas reģioniem. Tas austrumos robežojas ar Krieviju, ziemeļrietumos ar Ziemeļpohjanmā, bet dienvidos ar Ziemeļkarēliju un Ziemeļsavo.

Reģionā 8 pašvaldības, no kurām 2 ir pilsētas — Kajāni (37 664 iedz.) un Kuhmo (8 820).


Kajāninjoki

Kajāninjoki (, ) ir upe Somijas centrālajā dalā, Kainū reģionā.

Savieno Nuasjervi un Oulujervi ezerus. Kajānijoki krastos atrodas Kajāni pilsēta. Uz upes izveidotas divas HES. Agrāk upes krastos atradās celulozes kombināts.


Kajāni lidosta

Kajāni lidosta () ir lidosta Somijas centrālajā daļā, apmēram 7 kilometrus uz ziemeļrietumiem no Kajāni pilsētas centra. Pēc apkalpoto pasažieru skaita otrā lielākā lidosta valstī, tie ir galvenokārt iekšzemes pasažieri uz/no Helsinkiem.

Lidostu uzsākts būvēt 1939. gadā, tomēr Otrā pasaules kara dēļ oficiāli tā tika atklāta tikai 1956. gadā. 2021. gadā notiek lidsabiedrības Finnair lidojumi uz Helsinkiem un Jivaskili.


Tīlikajervi nacionālais parks

Tīlikajervi nacionālais parks () ir 1982. gadā izveidots nacionālais parks Somijas centrālajā daļā, Kainū un Ziemeļsavo reģionos. Nacionālais parks izveidots ap Tīlikajervi ezeru.


Hīdenporti nacionālais parks

Hīdenporti nacionālais parks () ir 1982. gadā izveidots nacionālais parks Somijas centrālajā daļā, Kainū reģionā. 2/3 no parka teritorijas aizņem skujkoku meži. Parka centrālais objekts ir klinšu iekļautā Hiidenportti ieleja.


NBS Kājnieku skola

Nacionālo bruņoto spēku Kājnieku skola ir Latvijas Nacionālo bruņoto spēku (NBS) militārās izglītības iestāde profesionālās militārās pamata un dažādu militāro kvalifikācijas kursu programmu īstenošanai. Skola atrodas Alūksnē, Lāčplēša ielā 1. Kājnieku skolas komandieris ir pulkvežleitnants Raimonds Kublickis. Skolas devīze ir "Drosme. Disciplīna. Uzvara".


Diližanss

Diližanss (, saīsinājums no carosse de diligence, "veiklā kariete") jeb pasta kariete () bija zirgu vilkts slēgts transporta līdzeklis pasažieru un pasta pārvadāšanai no 17. līdz 20. gadsimtam.


Rodnijs Deindžerfīlds

Lai arī viņa aktiera karjera bija sākusies daudz agrāk, Deindžerfīlds vislielāko atpazīstamību guva 80. gadu sākumā, spēlējot populārās komēdijās.

Dalība 1980. gada filmā "Caddyshack" palīdzēja Deindžerfīldam gūt galvenās lomas filmās "Easy Money" un "Back to School", kurām bija arī līdzautors. Atšķirībā no viņa stand-up skatuves tēla, filmu varoņi, kurus Deindžerfīlds atveidoja, lielākoties bija veiksmīgi, populāri un turīgi.

Deindžerfīlds spēlēja būtisku lomu Džima Kerija karjerā. Astoņdesmitajos, redzot Keriju uzstājamies Losandželosas standup kafejnīcā "Comedy Store", Deindžerfīlds parakstīja vienošanos ar Keriju — Kerijs kļuva par Deindžerfīlda Lasvegasas stand-up izrādes iesildītāju un turpimākos divus gadus turpināja kopā tūrēt, uzstājoties vairākās stand-up izrādēs. 2001. gada novembrī, šovā "The Tonight Show with Jay Leno" Kerijs pārsteidza Deindžerfildu, ierodoties kā negaidīts viesis un publiski pasakoties Deindžerfīldam par ilgus gadus sniegto atbalstu.


Malta Eirovīzijas dziesmu konkursā

Malta Eirovīzijas dziesmu konkursā ir piedalījusies 35 reizes, no kurām finālos ir piedalījusies 26 reizes, debitējot 1971. gada konkursā. Malta joprojām nav uzvarējusi konkursā, taču ir vienīgā valsts, kas nav uzvarējusi, bet ir ieguvusi četrus rezultātus labāko trijniekā.


Mulēna

Mulēna (, ) ir komūna Francijas centrālajā daļā, Overņas-Ronu-Alpu reģiona Aljēs departamenta centrs.

Atrodas pie Aljē upes. Līdz Franču revolūcijai Mulēna bija Francijas Burbonē vēsturiskās provinces centrs. Rakstos tā pieminēta vismaz no 990. gada. 20. gadsimta sākumā Mulēnā dzīvoja Koko Šanela, kas šeit ieguva savu pseidonīmu Koko.


Arnona

Arnona () ir upe Francijas vidienē, Šēras kreisā krasta pieteka.

Iztece Senmarjēnas (Saint-Marien) komūnā Krēzas departamentā. Tek ziemeļu virzienā. Ietek Šērā lejpus Vjerzonas.


Sjula

Sjula () ir upe Francijas vidienē, Aljē upes kreisā krasta pieteka.

Iztece no Centrālā masīva. Augštecē tek ziemeļu virzienā, lejtecē uz ziemeļiem-ziemeļaustrumiem. Ietek Aljē pie Lafertēotrivas. Upes krastos atrodas Senpurkēna pie Sjulas.


Charlie (pavadonis)

Charlie ir ASV uzņēmuma Aurora Insight radiofrekvenču spektra izpētes pavadonis. To izgatavoja un apkalpo Lietuvas uzņēmums NanoAvionics. Pavadonis orbītā tika palaists .

Aurora Insight izmanto uz pavadoņiem balstītu sensoru tehnoloģiju, lai noteiktu radio spektra izmantošanu un traucējumus visā pasaulē. Izmantojot savu pielāgoto apstrādi, Aurora rada precīzu informāciju par radiofrekvenču spektra un bezvadu infrastruktūras veselību un pieejamību, mērot 5G, LTE, IoT, 3G/2G, Wi-Fi un TV signālus. Šī informācija ļauj mobilo tīklu operatoriem, mobilo pakalpojumu operatoriem, torņu uzņēmumiem un radiofrekvenču spektra lietotājiem ieviest jauninājumus un veikt ieguldījumus bezvadu tīklos, tādējādi nodrošinot spēcīgākus savienojumus kopienām un viedām nozarēm.

Charlie pamatā ir NanoAvionics izgatavota pavadoņu platforma M6P, kas veidota CubeSat 3U formā.


Besbra

Besbra () ir 106 kilometrus gara Luāras kreisā krasta pieteka Francijas vidienē.

Iztece no Centrālā masīva, uz ziemeļaustrumiem no Tjēras. Tek ziemeļu virzienā. Upes krastos atrodas Lapalisa.


Tirziņa

Tirziņa, vietējā izrunā Tierziņa, vidustecē saukta arī Līčupe un Lukstupe, ir Gaujas kreisā krasta pieteka Lejasciema un Virešu pagastos, vidustecē būdama to robežupe, Trapenes līdzenumā. Sākas kā Zellenes un Svārbes satekupe pie Zellenēm Lejasciema pagastā. Regulēta visā garumā, tek uz ziemeļiem, pa ceļam uzņemot pietekas Bebrupīti, Silupīti, Egļupi, Ilgupīti (visas kreisā krasta) un Dzelzupīti (labā krasta). Upē bieži bebru dambji. Ietek Gaujā augšpus Sikšņiem, pie ietekas — atpūtas vieta. Baseins pamatā mežains. Lejtecē upi šķērso autoceļš V411 (Velēna—Vireši).


Pets Tūmijs

Patriks Džozefs Tūmijs (Patrick Joseph Toomey, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. No 2011. gada līdz 2023. gadam bija ASV senators, pārstāvot Pensilvānijas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Tūmijs bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1999. gada līdz 2005. gadam pārstāvot Pensilvānijas 15. kongresa apgabalu.

1984. gadā Tūmijs absolvēja Hārvarda Universitāti, saņemot bakalaura grādu politikas zinātnē. Pēc Hārvarda Universitātes absolvēšanas Tūmijs strādāja banku nozarē.

1998. gadā kandidēja uz Pensilvānijas 15. kongresa apgabala pārstāvja amatu. Tūmijs uzvarēja pār Demokrātiskās partijas oponentu Roju Aflerbahu, saņemot 55% balsu. Tūmijs pārstāvja amatā tika pārvēlēts trīs reizes, līdz 2004. gadam, kad viņš nolēma kandidēt uz ASV Senātu. 2004. gadā viņš kandidēja uz ASV Senātu, bet viņš neuzvarēja Republikāņu partijas priekšvēlēšanas balsojumu. 2010. gadā Tūmijs atkārtoti kandidēja uz ASV Senātu un vēlēšanās arī uzvarēja, uzvarot pār Demokrātiskās partijas pretinieku Džo Sestaku. 2016. gadā viņš tika pārvēlēts amatā, pārspējot Demokrātiskās partijas oponenti Keitiju Makgintiju.

Tūmijs paziņoja, ka 2022. gadā nekandidēs uz trešo amata pilnvaru termiņu. Tūmijs bija starp septiņiem Republikāņu ASV Senatoriem, kuri balsoja par Donalda Trampa notiesāšanu Donalda Trampa otrā impīčmenta prāvā, kurā Donalds Tramps tika apsūdzēts musināšanā uz dumpi saistībā ar 2021. gada uzbrukumu ASV Kapitolijam.

Petu Tūmiju Senatora amatā nomainīja Džons Fetermens no Demokrātiskās partijas.


Džungārijas kāmis

Džungārijas kāmis (, — 'sniegbaltais pundurkāmis') ir kāmju dzimtas pundurkāmju suga. Saukti arī par Džungāru kāmjiem, Krievijas vai Sibīrijas pundurkāmjiem un svītrainajiem pundurkāmjiem. Tie ir populāri mājdzīvnieki, pēc izskata līdzīgi Kempbela kāmjiem. Brīvā dabā Džungārijas pundurkāmji ir sastopami Džungārijas stepē un blakus esošajās Kazahstānas, Mongolijas un Sibīrijas stepēs.


Slokas kaujas (1915)

1915. gada Slokas kaujas bija vienas no pirmajām latviešu strēlnieku kaujām Pirmā pasaules kara laikā pret Vācijas armijas uzbrukumu Rīgas frontē, kas notika no 1915. gada 31. (18. pēc v.s.) oktobra līdz 11. novembrim (29. oktobrim) Lielupes kreisā krasta purvos uz dienvidiem no Slokas pie Vidzemes un Kurzemes guberņu robežas. Vācu vienības nespēja ieņemt Slokas pilsētu un atkāpās uz Smārdes pozīcijām.


Türksat 5A

Türksat 5A ir Turcijas uzņēmuma Türksat A.Ş. sakaru pavadonis. Orbītā tas tika palaists 2021. gada 8. janvārī. Ģeostacionārajā orbītā pavadonis nodrošina sakarus un datu pārraides pakalpojumus komerciālajiem un militārajiem lietotājiem, pārklājot Eiropu, Centrālāziju, Vidējos Austrumus un Āfriku.

Pavadonis tika izgatavots uz Airbus Defence and Space platformas Eurostar E3000EOR bāzes. Hola efekta 5 kW elektriskos dzinējus PPS5000 izgatavoja uzņēmums Safran Aircraft Engines (agrākais Snecma). Kosmiskais aparāts bija apgādāts ar 42 Ku joslas raidītājiem. Türksat 5A darbības laiks paredzēts 15 gadi, bet efektīvie elektriskie dzinēji ļauj pavadoni orbītas pozīcijā uzturēt vairāk nekā 30 gadu.

Līgums par Türksat 5A būvi ar Airbus Defence and Space tika noslēgts 2017. gada oktobrī.


Siliņupes apmetne

Siliņupes apmetne ir viena no vidējā neolīta perioda (3.—2. gadu tūkstotis p.m.ē.) ķemmes-bedrīšu keramikas kultūras apmetnēm. Apmetnes vietā atkārtoti veikti arheoloģiskie izrakumi, pēdējie Ilgas Zagorskas vadībā (1988—1989).

Šo apvidu cilvēki sākuši apdzīvot pēc Litorīnas jūras atkāpšanās, šeit nodarbojoties ar medniecību un zvejniecību. Te atrastas akmens, krama, kaula, dzintara un koka senlietas, zvejas un medību rīki, apmetnē lietoti arī māla trauki. Neliela daļa no atradumiem apskatāma Lapmežciema muzejā, pārējie atrodas Latvijas Nacionālajā vēstures muzejā.

2000. gadā apmetnes malā atklāts piemiņas akmens.


Akolēna

Akolēna () ir 63 kilometrus gara Luāras kreisā krasta pieteka Francijas vidienē.

Iztece no Centrālā masīva, Mersī komūnā, Aljē departamentā, apmēram 20 kilometrus uz dienvidaustrumiem no departamenta centra Mulēnas. Tek ziemeļu - ziemeļrietumu virzienā starp Aljē rietumos un Besbru austrumos. Ietek Luārā lejpus Desīzes.


Privā

Privā (, ) ir komūna Francijas dienvidaustrumu daļā, Overņas-Ronu-Alpu reģiona Ardēšas departamenta centrs.

Privā ir pēc iedzīvotāju skaita mazākā komūna - departamenta centrs Francijā un pašā departamentā tā ir piektā lielākā komūna un tas ir vienīgais departamenta centrs Francijā bez dzelzceļa satiksmes. Privā radusies Merovingu laikā. Pilsētas tiesības tā ieguva 13. gadsimtā. 16. gadsimtā Privā bija viens no hugenotu centriem. Mūsdienās pazīstama ar konditorejas izstrādājumiem no ēdamajiem kastaņiem, kurus audzē apkaimē. Privā ir futbolista Sirila Tero dzimtā pilsēta.


Pilsētvides izpēte

Pilsētvides izpēte ir cilvēka veidotu struktūru izpēte, taču parasti tiek asociēta ar pamestu graustu, pazemes tuneļu vai ēku drupu izpēti kā vaļasprieku. Šai aktivitātei raksturīga attiecīgās vietas dokumentācija, uzņemot fotogrāfijas vai video ierakstus.

Pilsētvides izpēte tās praktizētājus pakļauj dažādiem riskiem — gan fiziskām briesmām, gan sodāmības riskiem, ja tā tiek veikta nelikumīgi.


Ardēša (upe)

Ardēša (, ) ir 125 kilometrus gara Ronas labā krasta pieteka Francijas dienvidaustrumos.

Iztece no Vivarē kalniem Centrālajā masīvā, Astē komūnā. Augštecē tek austrumu virzienā, pie Obenā pagriežas uz dienvidiem, lejpus Rīomsas pagriežas uz dienvidaustrumiem. Lielākā pieteka - Šasezaka. Ietek Ronā pie Pontsentesprī.

Upe devusi nosaukumu Ardēšas departamentam. Upes krasti ir visai gleznaini, sevišķi 30 kilometrus garš posms, saukts Ardēšas kanjons (Gorges de l'Ardèche), tāpēc upe ir populārs ūdenstūrisma maršruts. Viens no populārākajiem upes objektiem ir dabiski izveidojies Arkas tilts (Pont d'Arc) pār Ardēšu. Netālu no Arkas tilta atrodas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā Šovē ala, kas gan nav atvērta apmeklētājiem.


Uzdevumi.lv

Uzdevumi.lv ir mācību vadības platforma, kas piedāvā teoriju, uzdevumus un testus 1.—12. klases mācību priekšmetos. Portālā reģistrējušies vairāk kā 500 000 lietotāju. Uzdevumi.lv tiek izmantots kā digitāls mācību rīks, kas paredzēts skolotājiem, skolēniem un vecākiem. Portāla pamatā ir GenExis tehnoloģija, kas ļauj izveidot uzdevumus ar daudz dažādiem variantiem. Kopā portālā ar GenExis tehnoloģiju ir izveidoti vairāk nekā 10 000 000 uzdevumu variantu (katram uzdevumam vidēji 100 dažādi varianti) ar pareizajām atbildēm un skaidrojumiem, kas tiek parādīti pēc uzdevuma izpildes.


Tailers Čailderss

Timotijs Tailers Čailderss (; dzimis 1991. gada 21. jūnijā Kentuki, ASV) ir amerikāņu dziedātājs un dziesmu autors. Viņa mūzikas stilu mēdz raksturot kā kantri, blūgrāsa (bluegrass) un tautas mūzikas sajaukumu.

Čaildersa mūziku ietekmējusi viņa dzimtā Kentuki un tās saistība ar kantrimūziku un blūgrāsu. Čailders bieži dzied par ogļu raktuvēm, kurās mēdza strādāt viņa tēvs, vienlaikus aprakstot attiecīgā darba sekas. Čailderss savās dziesmās liek uzsvaru uz lirisko aspektu, salīdzinot dziesmu rakstīšanu ar īsu stāstu stāstīšanu.


Erebuni lidosta

Erebuni lidosta ir militāra lidosta, kas apkalpo Erevānu un Armēnijas valsti. Tā atrodas 7,3 kilometrus uz dienvidiem no Erevānas centra. Pašlaik lidostā lielākoties darbojas militārie spēki, tajā atrodas Krievijas 3624. Gaisa spēku bāze, kurā bāzējas kaujas helikopteru MiG-29 un Mi-24 eskadra. Dažkārt privātas firmas veic helikopteru čārterlidojumus gan valsts iekšienē, gan uz NVS valstīm, kā arī uz Stepanakertas lidostu. Lidostā atrodas arī viena Diamond DA40 lidmašīna, ko izmanto vietējā lidskola.

Lidostu izmanto gan Armēnijas, gan Krievijas gaisa spēki (kopš 1995. gada).


Hezelšas ūdenskritums

Hezelšas ūdenskritums (), krieviski Gadeļša () ir 15 m augsts kaskādes ūdenskritums Krievijā, Urālu kalnu dienvidos, Hudolazas (baškīru nosaukumā — Tujaļasas) upes augštecē. Administratīvi atrodas Baškortostānas Baimakas rajonā, 15 kilometrus uz rietumiem no Sibajas pilsētas. Teritoriju apsaimnieko valsts Baimakas mežniecība.

Hudolaza sākas no avota netālu no Jamantaša kalna un tek gar Irendika grēdas austrumu nogāzi, izveidojot dziļu un šauru ieleju. Hezelšas ūdenskritums ir Baškortostānas augstākais ūdenskritums, un kopš 1965. gada tas ir 11 ha plašs valsts aizsargājams hidroloģisks dabas piemineklis, lai gan speciāla aizsardzība ārēji nav novērojama. Aizsardzības režīms aizliedz jebkuras teritoriju izmainošas saimnieciskas darbības, taču nav konkretizēts. Ūdenskritumam ir vairāki vārdi: Ibrahima, Tujaļasa, Hudolazas ūdenskritums, tomēr visizplatītākais ir Hezelša jeb krievu Gadeļša, kas nācis no tuvējā ciemata ar tādu pašu nosaukumu. Ciemats atradās 6,5 km uz ziemeļaustrumiem no ūdenskrituma, bet kopš 2005. gada atzīts par izmirušu.


Čedi Osmans

Čedi Osmans (, ; dzimis Ohridā) ir Ziemeļmaķedonijā dzimis Turcijas basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja pozīcijā, Turcijas basketbola izlases dalībnieks. 2022. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Klīvlendas "Cavaliers".

Č. Osmans dzimis mūsdienu Ziemeļmaķedonijā, viņa tēvs ir turks, bet māte bošņaku izcelsmes. Saņēmis Turcijas pilsonību. Viņa brālis Čaners Osmans arī ir profesionāls basketbolists.


Šasezaka

Šasezaka () ir 84 kilometrus gara Ardēšas labā krasta pieteka Francijas dienvidaustrumos.

Iztece Sentfrezāldalbižas komūnā Lozēras departamentā Centrālajā masīvā. Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Ardēšā pie Sentalbānoriolas Ardēšas departamentā.


Šovē ala

Šovē ala () ir 1994. gadā atklāta ala Francijas dienvidaustrumos, Ardēšas departamentā. Atrodas Ardēšas upes kanjonā, netālu no dabīgā Arkas tilta. Alā saglabājušies vieni no izcilākajiem klinšu glezniecības paraugiem pasaulē. 2014. gadā ala tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tā nav pieejama apmeklētājiem. Zimējumi tiek datēti ar Oriņjakas kultūru 32 000 līdz 30 000 gadus pagātnē.


Sevēnu nacionālais parks

Sevēnu nacionālais parks () ir 1970. gadā izveidots nacionālais parks Francijas dienvidaustrumos, Sevēnu kalnos. Sevēnu nacionālais parks ir daļa no UNESCO Pasaules mantojuma objekta "Kosu un Sevēnu Vidusjūras lauksaimniecības ainava". Parka teritorijā atrodas Avenarmānas ala.


TUMnanoSAT

TUMnanoSAT ir Moldovas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Izglītības nanopavadoņa projektu realizēja Moldovas Tehniskā universitāte. Tas orbītā tika palaists ar kravas kuģi Cygnus NG-15, un no Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) brīvā lidojumā palaists 12. augustā.

Projekta mērķis bija nodrošināt praktisku apmācību studentiem. Pavadonī testēšanai tika uzstādīti vairāki dažādu materiālu nanosensori, lai pētītu to uzvedību kosmiskajā vidē. Tika testēta sakaru kanāls. Neliela kamera paredzēta Zemes attēlu uzņemšanai. Kosmiskais aparāts tika veidots Cubesat 1U formā. Tā masa ir 1,15 kg.


Kriā atomelektrostacija

Kriā atomelektrostacija () ir uzņēmumam Électricité de France piederoša atomelektrostacija Francijas dienvidaustrumos, Ardēšas departamentā, Ronas upes labajā krastā augšpus Montelimāras.

Atomstacija uzcelta 1983. gadā un izmanto Ronas upes ūdeni. Stacijā darbojas četri ūdens-ūdens tipa kodolreaktori, katrs ar 900 MW jaudu. Atomelektrostacija ražo no 4 līdz 5% no Francijas elektroenerģijas. Stacijā strādā apmēram 1200 cilvēku.


Orijaka

Orijaka () ir komūna Francijas centrālajā daļā, Overņas-Ronu-Alpu reģiona Kantālas departamenta centrs.

Pilsēta pirmoreiz droši rakstos parādās 856. gadā. 1569. gadā to nopostīja hugenoti. Pirms Franču revolūcijas Orijaka bija Augšoverņas galvaspilsēta. 1866. gadā uz pilsētu tika ierīkota dzelzceļa līnija. Mūsdienās tā pazīstama kā lietussargu un medicīnisko spilvenu ražošanas centrs. Orijaka ir Francijas prezidenta Pola Dumēra dzimtā pilsēta.


Valstu uzskaitījums pēc oglekļa dioksīda emisijas apjoma

Šis ir valstu uzskaitījums pēc oglekļa dioksīda (CO2) emisijas apjoma. CO2 koncentrācijas palielināšanās atmosfērā ir viens no galvenajiem siltumnīcas efekta un citu klimata pārmaiņu cēloņiem. 2019. gadā piecas lielākās atmosfēras piesārņotājas ar oglekļa dioksīdu saturošiem izmešiem bija Ķīna — 9825,8 megatonnas gadā (28,8% no pasaules CO2 emisijas kopapjoma), ASV (4964,7 megatonnas; 14,5%), Indija (2480,4 megatonnas; 7,3%), Krievijas Federācija (1532,6 megatonnas; 4,5%), Japāna (1123,1 megatonnas; 3,3%):


Vikipēdija slovēņu valodā

Vikipēdija slovēņu valodā () ir bezmaksas tīmekļa enciklopēdijas Vikipēdijas versija slovēņu valodā. Pirmais ieraksts Vikipēdijas slovēņu valodas versijā izveidots , līdz ar to tā ir viena no agrākajām izveidotajām Vikipēdijas valodu versijām (pirms Vikipēdijas slovēņu valodas versijas izveides bija tikai 15 citu valodu versijas). Vikipēdija slovēņu valodā ir viens no izplatītākajiem uzziņu avotiem Slovēnijā.

2024. gada 5. martā Vikipēdijas slovēņu valodas sadaļā bija 184 348 raksti, tika reģistrēti 230 358 lietotāji, no kuriem 389 ir veikuši kādu darbību pēdējo 30 dienu laikā, 22 bija administratora statuss. Kopējais rediģējumu skaits ir 6 169 544.


Budva

Budva (, Будва) ir pilsēta Melnkalnē, Budvas pašvaldības administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Adrijas jūras krastā. 2011. gadā Budvā dzīvoja 19,2 tūkstoši iedzīvotāju.


Marks Rebilē

Marks Rebilē (; dzimis 1988. gada 15. decembrī Dalasā, Teksasā) ir franču izcelsmes amerikāņu elektroniskās mūzikas mākslinieks un YouTube blogeris no Dalasas. Viņš ir pazīstams ar dziesmu improvizāciju, kas iekļauj humora un liriskuma elementus. Līdz šim Rebilē guvis plašu atpazīstamību, pateicoties daiļradei, kuru ievietojis portālos YouTube un Twitch.

Savos video Rebilē mēdz izmantot cilpotāju (loop station), sintezatoru, sitaminstrumentus, kā arī papildina tos ar vokālo pavadījumu — viņa dziesmas nereti tiek ierakstītas viņa dzīvoklī.

Rebilē savu mūzikas karjeru uzsāka 2016. gadā, portālā YouTube rīkojot tiešraides, kurās mūziķis bija redzams apakšveļā, improvizējot mūziku savā guļamistabā un viesnīcu numuros. Rebilē dziesmas skar plašu tēmu spektru. Rebilē savos muzikālajos darbos izmanto Boss RC-505 cilpotāju, kas ļauj veidot a cappella veida vokālus dziedājumus, kurus mūziķis mēdz papildināt ar sintezatora un tamburīna skaņām. Lielākā daļa Rebilē mūzikas ir improvizēta un iekļauj fanka, soul, hiphopa un hausmūzikas elementus.

Rebilē kā iedvesmas avotu ir minējis mūziķi Redžiju Votsu, skaidrojot — "Es nedarītu to, ko daru, ja viņa nebūtu".


Sweetwater

Sweetwater bija rokgrupa no Losandželosas, ASV. Tā pamatā izpildīja psihedēlisko un folkroku, taču grupas mūzikā saskatāma arī R&B, popmūzikas, džeza un Latīņamerikas muzikālo tradīciju ietekme. Grupas repertuāra daudzveidībā nozīmīgu lomu spēlēja arī tās rokgrupai neparasti lielais sastāvs, proti, astoņi dalībnieki, kas spēlēja ne tikai tā laika rokgrupām raksturīgos instrumentus — ģitāru, basģitāru, bungas, bet arī taustiņus, flautu, čellu un kongu.

Sweetwater pastāvēja no 1967. gada līdz 1971. gadam, bet tās vēl dzīvie dalībnieki uz brīdi atkal apvienojās 90. gadu otrajā pusē. Grupa bija nozīmīga hipiju subkultūras pārstāve, lai gan neguva tik lielu ievērību atsevišķi šīs kustības mūziķi. Sweetwater bieži uzstājās kā atklājošā grupa populārāku mūziķu, piemēram, The Doors un The Animals, koncertos. Grupa vislabāk pazīstama kā Vudstokas festivāla dalībniece 1969. gadā. Bija paredzēts, ka tā būs pirmā grupa, kas uzstāsies pasākumā, taču viņi aizkavējās sastrēguma dēļ un par pirmo festivāla mūziķi kļuva Ričijs Heivenss.


Čaks Graslijs

Čārlzs Ernests Graslijs (Charles Ernest Grassley, dzimis ) ir Amerikas Savienoto Valstu politiķis, pārstāv ASV Republikānisko partiju. Kopš 1981. gada ir ASV senators, pārstāvot Aiovas štatu. Pirms kļūšanas par ASV senatoru Graslijs bija ASV pārstāvju palātas deputāts, no 1975. gada līdz 1981. gadam pārstāvot Aiovas 3. kongresa apgabalu. No līdz viņš bija ASV Senāta prezidents pro tempore, kurš aizvieto ASV viceprezidentu, jeb ASV Senāta prezidentu.

Dzimis Ņūhārtfordā, Aiovas štatā, Graslijs 1955. gadā no Aiovas Universitātes saņēma bakalaura grādu politiskajās zinātnēs. Pēcāk, 1959. gadā viņš kļuva par Aiovas Pārstāvju palātas deputātu. 1975. gadā viņš tika ievēlēts ASV Pārstāvju palātā, pārstāvot Aiovas 3. kongresa apgabalu. 1981. gadā Graslijs tika ievēlēts ASV Senātā, pārstāvot Aiovas štatu.

Graslijs ir viens no diviem pašreizējiem ASV senatoriem, kas jau bijis ASV senatora amatā Džimija Kārtera prezidentūras laikā, otram esot Vērmontas senatoram Patrikam Leihijam.


SMOG-1

SMOG-1 ir Ungārijas tehnoloģiju un radioamatieru pavadonis. To izgatavoja un apkalpo Budapeštas tehnoloģiju un ekonomikas universitātes studenti un pasniedzēji. Starta izmaksas sedza Elektroinženierijas un informātikas fakultāte un Ungārijas Ārlietu un tirdzniecības ministrija. Pavadonis orbītā tika palaists 2021. gada martā.

SMOG-1, tāpat kā tā priekštecis SMOG-P, tika veidots pikopavadoņa PocketQube 1p formā (5 × 5 × 5 cm) ar masu aptuveni 250 grami. Derīgā krava ir spektra analizators cilvēku izraisīta elektromagnētiskā piesārņojuma (elektrosmoga) mērīšanai no kosmosa. Pavadonis tiek izmantots spektra uzraudzībai, lai izveidotu globālu frekvenču izmantošanas karti ciparu televīzijas DVB-T joslā (430 — 830 MHz). Sekundārais instruments ir totāla jonizējošās dozas mērīšanas sistēma, kas mēra un pēta saules vēja ietekmi uz elektroniku. Atšķirībā no SMOG-P, tam ir trešējais eksperiments: īpašs magnētiski noārdāms materiāls, kas novietots zem saules bateriju paneļiem un kalpo par bremzi. Tas varētu saīsināt par 18 — 25 gadiem pavadoņu atrašanos orbītā pēc to ekspluatācijas beigām, tādējādi paātrinot kosmisko atkritumu nonākšanu Zemes atmosfērā.


Armens Džigarhanjans

Armens Džigarhanjans (, ; dzimis Erevānā, miris Maskavā) bija padomju, armēņu un Krievijas aktieris.

Plaši pazīstams ar lomām padomju filmās un seriālos "Nenotveramo jaunie piedzīvojumi" (Новые приключения неуловимых, 1968), "Krievijas impērijas kronis jeb Atkal nenotveramie" (Корона Российской империи, или Снова неуловимые, 1971), "Sveicināti, esmu jūsu tante" (1975), "Tikšanās vietu mainīt nedrīkst" (1979), "Teherāna 43" (1981), "Zero pilsēta" (1988), "Pase" (1990). Tēlojis lomas vairāk nekā 250 filmās un televīzijas seriālos, kļūstot par vienu no slavenākajiem krievu-armēņu aktieriem.

Džigarhanjans bija teātra aktieris Armēnijā, vēlāk strādāja Maskavas valsts teātrī Ленком (1967—1969) un Maskavas Majakovska teātrī (1969—1996). Teātra mākslas pedagogs Gerasimova vārdā nosauktajā Viskrievijas Valsts kinematogrāfijas institūtā (ВГИК). Bija viens no Armena Džigarhanjana Maskavas drāmas teātra dibinātājiem, teātra prezidents un mākslinieciskais vadītājs (1996—2020).


Inčupīte

Inčupīte, vidustecē saukta arī Dzelzāmuru upe, Līčupe, Skolas upe un Inča, ir Gaujas kreisā krasta pieteka Inčukalna pagastā. Sākas pie Inčukalna Ziediņu mājām ar no Laugas purva nākošo novadgrāvi, tek uz ziemeļaustrumiem, pēc autoceļa V84 (Inčukalns—Kalējbūņas) pavēršas uz ziemeļrietumiem, apliecot Inčukalnu no austrumiem. Šķērso Rīgas—Lugažu dzelzceļu un atgriežas Inčukalnā, kur to šķērso pašvaldības Salu ceļš. Tecējumā Kalnadzirnavu dzirnavezers pirms zem ceļa V93 (Inčukalns—Indrāni) tilta izveidotā aizsprosta, tālāk tek pa dziļu ieleju. Lejtecē šķērso Vidzemes šoseju A2. Lielu pieteku nav. Krastos — Inčukalns, Indrāni, Gauja.


Lo (upe)

Lo (, ) ir 485 kilometrus gara Garonnas labā krasta pieteka Francijas dienvidos.

Izteka no Sevēnu kalniem. Tek rietumu virzienā. Lielākās pietekas Durdū, Trijēra, Selē. Ietek Garonnā augšpus Tonensas. Upes krastos atrodas Manda, Antrēga pie Trijēras, Kaora, Vilnēva pie Lo, Egijona. Upe devusi vārdu diviem Francijas departamentiem - Lo, kā arī Lo un Garonna.


Trijēra

Trijēra () ir 167 kilometrus gara Lo labā krasta pieteka Francijas dienvidos, Centrālajā masīvā.

Izteka uz ziemeļiem no Mandas. Augštecē tek ziemeļrietumu virzienā, nesasniedzot Senflūru, pagriežas uz dienvidrietumiem. Šeit 1885. gadā tika uzbūvēts Garabī viadukts. Ietek Lo pie Antrēgas pie Trijēras.


Alanjona

Alanjona (, ) ir 87 kilometrus gara Aljē kreisā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā.

Izteka Lavesjēras komūnā Kantālas departamentā. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Aljē pie Ozlakombēlas Pijdedomas departamentā.


Sēra

Sēra () ir 120 kilometrus gara Dordoņas kreisā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā.

Izteka Senžakdeblā komūnā Kantālas departamentā. Augštecē un lejtecē tek dienvidrietumu virzienā, vidustecē - uz ziemeļaustrumiem. Ietek Dordoņā pie Pridomātas Lo departamentā.


Selē

Selē () ir 104 kilometrus gara Lo labā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā.

Izteka Pijkapelas komūnā Kantālas departamentā. Tek rietumu virzienā. Ietek Lo pie Buzjē Lo departamentā. Upes krastos atrodas Fižaka.


Marona

Selē () ir 92 kilometrus gara Dordoņas kreisā krasta pieteka Francijas dienviddaļā, Centrālajā masīvā.

Izteka Sanpoldesalēras komūnā Kantālas departamentā. Tek rietumu virzienā. Ietek Dordoņā pie Aržantas pie Dordoņas Korēzas departamentā.


Sātse

Sātse () ir ciems Igaunijas galējos dienvidaustrumos, Krievijas pierobežā, Veru apriņķa Setomā pagastā.

Sātse un apkārtējie ciemi ir ievērojami ar to, ka svarīgākais ceļš, kas to savieno ar pārējo Igauniju (uz ziemeļiem, uz Versku), iet caur Krievijas teritoriju, tā saukto Sātses zābaku. Ceļš vispārējai satiksmei atvērts kopš 2008. gada.

Sātse ir sens setu ciems, agrāk saukts Gorki vai Korki. Kopš 1974. gada šeit izveidots Setu muzejs, kas ir Verskas Setu sētas-muzeja (Seto Talumuuseum) filiāle. Senākā ēka Sātsē ir pareizticīgo baznīca, kas būvēta 1801. gadā iepriekšējās koka baznīcas vietā.


Danute Domikaitīte

Danute Domikaitīte (; dzimusi ) ir lietuviešu brīvā stila cīkstone, 2020 gada Eiropas čempionāta bronzas medaļas ieguvēja, 1. un 2. Eiropas spēļu dalībniece.


Dlaboka

Dlaboka (; ), burtiski "Dziļā upe", ir upe Ziemeļmaķedonijas rietumos Gorna Rekas reģionā. Tā ietek Ribničkas upē, kura savukārt ietek Radikā un tālāk — Melnajā Drinā. Upes avots atrodas 2647 m augstajā Koraba kalnā, notekot tā plūst caur pēdējā apledojuma laikā veidojušos stāvu U veida ieleju (trogu), kas atrodas vienīgajā valsts rajonā, kurā valda alpīnais klimats. Arī lejāk ielejā izveidojušies stāvi kanjoni, lielākais no kuriem pie Žužņes ir vairāk nekā kilometru garš, ar 100 un 300 metrus augstām gandrīz vertikālām sienām un 2-3 metrus plats apakšā. Lejtecē V veida ieleja.

Līdz 2010. gadiem teritorija bija gandrīz neapmeklēta, tomēr sekojusī drošības uzlabošanās un aizsardzības režīma mīkstināšana noveda pie tūrisma maršrutu iezīmēšanas. Sekoja cīņa par un pret šīs apkaimes saimniecisku attīstīšanu, kuras rezultātā upes ieleja 2020. gadā tika iekļauta Pasaules mantojuma saraksta kandidātu sadaļā.

Visā garumā tek pa Mavrovas nacionālo parku, netālu no iztekas atrodas 136 metrus augstais Koraba ūdenskritums. Ūdens daudzums upē lielā mērā atkarīgs no sniegu un ledāju kušanas kalnos un īpaši Mazajā Korabā — Koraba otrajā virsotnē. Lielākais ūdens caurplūdums ūdenskritumā maija beigās un jūnija sākumā. Upes krastos ciemati: Žužņe (pamests), Nistrovo un Bibaņe. Upes garums ap 8 km, krastos cilvēka maz ietekmēti dižskābaržu meži.


5. armija (Krievijas Impērija)

Krievijas Impērijas 5. armija () bija militārā formācija Krievijas Impērijas karaspēka sastāvā Pirmā pasaules kara laikā (1914—1918). Cīnījās Dienvidrietumu frontē (1914. gada augustā — septembrī), Ziemeļrietumu frontē (1914. gada septembrī — 1915. gada augustā), tad Ziemeļu frontē (1915. gada augustā — 1918. gada sākumā) pret Vācijas Impērijas 8. armiju.

5. armijas štābs no 1915. līdz 1917. gadam atradās Daugavpils cietoksnī.